<html><head><meta name="color-scheme" content="light dark"></head><body><pre style="word-wrap: break-word; white-space: pre-wrap;">\documentclass[a4paper]{article}

\usepackage[utf8x]{inputenc}
%\usepackage[utf8x]{luainputenc} %% in case using lualatex
\usepackage[L7x]{fontenc}
\usepackage[lithuanian]{babel}
\usepackage[pdftex,unicode]{hyperref}
%\usepackage{tgtermes}
%\usepackage{tgpagella}
%\usepackage{tgbonum}
%\usepackage{tgschola}

% Titulinio puslapio reikalai
\title{IÅ¡trauka iÅ¡ Wikipedijos}
\date{2006}

\begin{document}
\maketitle
\section{Istorija}


LietuviÅ³ kalba kaip baltÅ³ kalbÅ³ grupÄ—s kalba yra glaudÅ¾iai susijusi su 
\href{http://lt.wikipedia.org/wiki/Latvi%C5%B3_kalba}{latviÅ³ kalba} 
ir iÅ¡mirusia \href{http://lt.wikipedia.org/wiki/Pr%C5%ABs%C5%B3_kalba}{prÅ«sÅ³ kalba}.

LietuviÅ³ kalba kaip atskira rytÅ³ baltÅ³ Å¡akos kalba pietinÄ—je rytiniÅ³ baltÅ³ dalyje Ä—mÄ— klostytis 
nuo \href{http://lt.wikipedia.org/wiki/VII_am%C5%BEius}{VII a.} VIâ€”VII a. latviÅ³ ir lietuviÅ³ kalbos 
atsiskyrÄ— viena nuo kitos; vÄ—liau Ä—mÄ— skilti Ä¯ tarmes. Manoma, kad apie XIIIâ€”XIV a. 
lietuviÅ³ kalboje Ä—mÄ— iÅ¡siskirti pagrindinÄ—s 
\href{http://lt.wikipedia.org/w/index.php?title=Auk%C5%A1tai%C4%8Di%C5%B3_tarm%C4%97&amp;amp;action=edit}{aukÅ¡taiÄiÅ³}
 ir \href{http://lt.wikipedia.org/wiki/%C5%BDemai%C4%8Di%C5%B3_tarm%C4%97"}{Å¾emaiÄiÅ³ tarmÄ—s}, 
kurios paskui dar smulkiau skaidÄ—si patarmÄ—mis, o Å¡ios savo ruoÅ¾tu â€” Å¡nektomis bei paÅ¡nektÄ—mis.

\href{http://lt.wikipedia.org/wiki/Auk%C5%A1taitija}{AukÅ¡taiÄiÅ³} dabar yra trys pagrindinÄ—s patarmÄ—s:
 rytÅ³, vakarÅ³ ir pietÅ³ aukÅ¡taiÄiai, arba dzÅ«kai, 
o \href{http://lt.wikipedia.org/wiki/%C5%BDemaitija}{Å¾emaiÄiÅ³} â€” taip pat trys: 
vakarÅ³ (arba klaipÄ—diÅ¡kiai; donininkai), Å¡iaurÄ—s vakarÅ³ (arba telÅ¡iÅ¡kiai; dounininkai) 
ir pietÅ³ (arba raseiniÅ¡kiai; dÅ«nininkai).

DabartinÄ—s literatÅ«rinÄ—s kalbos pagrindas remiasi vakarÅ³ aukÅ¡taiÄiÅ³ pietieÄiÅ³ (suvalkieÄiÅ³) tarme, 
iÅ¡laikiusia senesnes fonetikos ir morfologijos lytis.

Seniausieji lietuviÅ³ kalbos paminklai siekia XVI a. pradÅ¾iÄ…. Pirmasis Å¾inomas lietuviÅ¡kas raÅ¡tas â€” 
anoniminis poteriÅ³ tekstas, ranka Ä¯raÅ¡ytas Ä¯ 1503 m. Å&nbsp;trasburge iÅ¡leistos knygos 
â€žTractatus sacerdotalisâ€œ paskutinÄ¯ puslapÄ¯. Tekstas remiasi 
\href{http://lt.wikipedia.org/wiki/Dz%C5%ABkai}{dzÅ«kÅ³} tarme ir veikiausiai yra nuoraÅ¡as iÅ¡ dar 
ankstesnio originalo. NÄ—ra abejonÄ—s, kad baÅ¾nytiniÅ³ lietuviÅ¡kÅ³ rankraÅ¡tiniÅ³ tekstÅ³ bÅ«ta ir anksÄiau, 
gal net XIV a. pabaigoje, kadangi 1387 m. Ä¯vedus aukÅ¡taiÄiuose krikÅ¡ÄionybÄ™, tokiÅ³ tekstÅ³ bÅ«tinai 
reikÄ—jo religinei praktikai (istoriniuose Å¡altiniuose yra uÅ¾uominÅ³, kad pirmasis poterius Ä¯ lietuviÅ³ 
kalbÄ… esÄ…s iÅ¡vertÄ™s \href{http://lt.wikipedia.org/wiki/Jogaila}{Jogaila}).

TaÄiau seniausia Å¾inoma spausdinta lietuviÅ¡ka knyga yra 
\href{http://lt.wikipedia.org/wiki/Martynas_Ma%C5%BEvydas}{Martyno MaÅ¾vydo} 1547 m. katekizmas, paraÅ¡ytas 
Å¾emaiÄiÅ³ tarmÄ—s pagrindu ir iÅ¡spausdintas 
\href{http://lt.wikipedia.org/wiki/Kaliningradas}{KaraliauÄiuje}. Å&nbsp;iame katekizme Ä¯dÄ—tas ir pirmas lietuviÅ¡kas 
elementorius â€žPigus ir trumpas mokslas skaityti ir raÅ¡ytiâ€œ, kuriame pateiktas lietuviÅ¡kas raidynas ir vienas 
kitas autoriaus sukurtas gramatikos terminas (balsinÄ— â€žbalsÄ—", sÄ…balsinÄ— â€žpriebalsÄ—" ir kt.). 
Su M. MaÅ¾vydo katekizmu prasidÄ—jo naujas etapas lietuviÅ³ kalbos istorijoje â€” Ä—mÄ— kurtis ir plÄ—totis 
lietuviÅ³ literatÅ«rinÄ— kalba, reikÅ¡minga lietuviÅ³ tautos kultÅ«rinio gyvenimo priemonÄ—.

Apie 1620 m. pasirodÄ— ir pirmasis lietuviÅ³ kalbos Å¾odynas â€” 
\href{http://lt.wikipedia.org/wiki/Konstantinas_Sirvydas}{Konstantino Sirvydo} â€žDictionarium trium linguarumâ€œ, 
susilaukÄ™s penkiÅ³ leidimÅ³, o 1653 m. buvo iÅ¡leista pirmoji lietuviÅ³ kalbos gramatika â€” Danieliaus Kleino 
â€žGrammatica Litvanicaâ€œ. Taip XVII a. viduryje prasidÄ—jo ir mokslinis lietuviÅ³ kalbos tyrinÄ—jimas, kuris 
ypaÄ suintensyvÄ—jo XIX a., atsiradus lyginamajai istorinei kalbotyrai.

\section{AbÄ—cÄ—lÄ—}

LietuviÅ³ kalbos abÄ—cÄ—lÄ™ sudaro 32 raidÄ—s:

Aa Ä„Ä… Bb Cc ÄŒÄ Dd Ee Ä˜Ä™ Ä–Ä— Ff Gg Hh Ii Ä®Ä¯ Yy Jj Kk Ll Mm Nn Oo Pp Rr Ss Å&nbsp;Å¡ Tt Uu Å²Å³ ÅªÅ« Vv Zz Å½Å¾

\MakeUppercase{Aa Ä„Ä… Bb Cc ÄŒÄ Dd Ee Ä˜Ä™ Ä–Ä— Ff Gg Hh Ii Ä®Ä¯ Yy Jj Kk Ll Mm Nn Oo Pp Rr Ss Å&nbsp;Å¡ Tt Uu Å²Å³ ÅªÅ« Vv Zz Å½Å¾}

\MakeLowercase{Aa Ä„Ä… Bb Cc ÄŒÄ Dd Ee Ä˜Ä™ Ä–Ä— Ff Gg Hh Ii Ä®Ä¯ Yy Jj Kk Ll Mm Nn Oo Pp Rr Ss Å&nbsp;Å¡ Tt Uu Å²Å³ ÅªÅ« Vv Zz Å½Å¾}

\textit{Aa Ä„Ä… Bb Cc ÄŒÄ Dd Ee Ä˜Ä™ Ä–Ä— Ff Gg Hh Ii Ä®Ä¯ Yy Jj Kk Ll Mm Nn Oo Pp Rr Ss Å&nbsp;Å¡ Tt Uu Å²Å³ ÅªÅ« Vv Zz Å½Å¾}

\textsc{Aa Ä„Ä… Bb Cc ÄŒÄ Dd Ee Ä˜Ä™ Ä–Ä— Ff Gg Hh Ii Ä®Ä¯ Yy Jj Kk Ll Mm Nn Oo Pp Rr Ss Å&nbsp;Å¡ Tt Uu Å²Å³ ÅªÅ« Vv Zz Å½Å¾}

{\fontshape{scsl}\selectfont{Aa Ä„Ä… Bb Cc ÄŒÄ Dd Ee Ä˜Ä™ Ä–Ä— Ff Gg Hh Ii Ä®Ä¯ Yy Jj Kk Ll Mm Nn Oo Pp Rr Ss Å&nbsp;Å¡ Tt Uu Å²Å³ ÅªÅ« Vv Zz Å½Å¾}}

\textbf{Aa Ä„Ä… Bb Cc ÄŒÄ Dd Ee Ä˜Ä™ Ä–Ä— Ff Gg Hh Ii Ä®Ä¯ Yy Jj Kk Ll Mm Nn Oo Pp Rr Ss Å&nbsp;Å¡ Tt Uu Å²Å³ ÅªÅ« Vv Zz Å½Å¾}

\textbf{\textit{Aa Ä„Ä… Bb Cc ÄŒÄ Dd Ee Ä˜Ä™ Ä–Ä— Ff Gg Hh Ii Ä®Ä¯ Yy Jj Kk Ll Mm Nn Oo Pp Rr Ss Å&nbsp;Å¡ Tt Uu Å²Å³ ÅªÅ« Vv Zz Å½Å¾}}

\textsf{Aa Ä„Ä… Bb Cc ÄŒÄ Dd Ee Ä˜Ä™ Ä–Ä— Ff Gg Hh Ii Ä®Ä¯ Yy Jj Kk Ll Mm Nn Oo Pp Rr Ss Å&nbsp;Å¡ Tt Uu Å²Å³ ÅªÅ« Vv Zz Å½Å¾}

\texttt{Aa Ä„Ä… Bb Cc ÄŒÄ Dd Ee Ä˜Ä™ Ä–Ä— Ff Gg Hh Ii Ä®Ä¯ Yy Jj Kk Ll Mm Nn Oo Pp Rr Ss Å&nbsp;Å¡ Tt Uu Å²Å³ ÅªÅ« Vv Zz Å½Å¾}


\end{document}
</pre></body></html>