<html><head><meta name="color-scheme" content="light dark"></head><body><pre style="word-wrap: break-word; white-space: pre-wrap;">%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
% Contents: Typesetting Part of LaTeX2e Introduction
% $Id: typeset.tex 537 2015-07-18 09:43:10Z oetiker $
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
\chapter{Teksti vormistamine}

\begin{intro}
  Eelmises peatÃ¼kis tutvustasime \LaTeXe{} dokumentide pÃµhilisi
  koostisosi.
  Selles peatÃ¼kis tÃ¤idame Ã¼lejÃ¤Ã¤nud struktuuri, mida on
  tegelike materjalide koostamiseks vaja teada.
\end{intro}

\section{Teksti ja keele struktuur}
\secby{Hanspeter Schmid}{hanspi@schmid-werren.ch}
Teksti kirjutamise peamine mÃµte (osa modernset EIHE\footnote{Erinev iga
hinna eest, tÃµlge \v{S}veitsi saksakeelsest vÃ¤ljendist UVA (\emph{ums
Verrecken anders}).} kirjandust vÃ¤lja arvatud) on anda lugejale edasi
ideid, informatsiooni vÃµi teadmisi. Lugeja mÃµistab teksti paremini, kui
ideed on hÃ¤sti struktureeritud, ning nÃ¤eb ja tajub teose loogilist ja
semantilist Ã¼lesehitust palju selgemini, kui teose tÃ¼pograafiline vorm
seda peegeldab.

\LaTeX{} erineb muudest tekstivormistussÃ¼steemidest selle poolest, et
talle tuleb Ã¤ra kirjeldada teksti loogiline ja semantiline struktuur.
SeejÃ¤rel tuletab \LaTeX{} dokumendiklassis ja mitmesugustes
stiilifailides paikapandud "`reeglite"' jÃ¤rgi ise teksti tÃ¼pograafilise
vormi.

KÃµige tÃ¤htsam tekstiÃ¼ksus \LaTeX is (ja Ã¼ldse tÃ¼pograafias) on
\wi{lÃµik}. Me nimetame seda tekstiÃ¼ksuseks, sest lÃµik on tÃ¼pograafiline
kogum, mis peaks vÃ¤ljendama Ã¼hte sidusat mÃµtet vÃµi ideed. JÃ¤rgmistes
jaotistes Ãµpetatakse, kuidas alustada uut rida, nt kÃ¤suga
\texttt{\bs\bs}, vÃµi lÃµiku, nt jÃ¤ttes algteksti tÃ¼hja rea. Kui algab uus
mÃµte, siis tuleks alustada uut lÃµiku, ja kui mitte, siis piirduda ainult
ridade murdmisega. LÃµiguvahe lisamise juures kahevahel olles vÃµib
mÃµtelda tekstist kui ideede ja mÃµtete edasiandjast. Kui tekstis on
lÃµiguvahe, ent pÃ¤rast seda vana mÃµte jÃ¤tkub, siis tuleks lÃµiguvahe
eemaldada. Kui samas lÃµigus tuleb sisse tÃ¤iesti uus mÃµttekÃ¤ik, siis
tuleks lÃµiguvahe lisada.

HÃ¤sti paigutatud lÃµiguvahede tÃ¤htsust tihti alahinnatakse. Paljud ei
teagi, mida lÃµiguvahe tÃ¤hendab, vÃµi, iseÃ¤ranis \LaTeX is, jÃ¤tavad sisse
lÃµiguvahesid ilma seda ise aimamata. Viimast viga on eriti lihtne teha
siis, kui tekstis esineb valemeid. JÃ¤rgmisi nÃ¤iteid vaadates tasub
mÃµtelda, miks mÃµnikord on enne vÃµi pÃ¤rast valemit tÃ¼hjad read
(lÃµiguvahed), mÃµnikord aga mitte. (Kui mÃµned kÃ¤sud on siin veel
tundmatud, siis vÃµib lÃ¤bi lugeda selle ja jÃ¤rgmise peatÃ¼ki ning seejÃ¤rel
pÃ¶Ã¶rduda kÃ¤esoleva jaotise juurde tagasi.)

\begin{code}
\begin{verbatim}
% 1. nÃ¤ide
\ldots kui Einstein tÃµi sisse valemi
\begin{equation}
  E = m \cdot c^2 \; ,
\end{equation}
mis on kÃµige laiemalt tuntud ja samas
kÃµige vÃ¤hem mÃµistetud fÃ¼Ã¼sikavalem.
\end{verbatim}
\end{code}

\begin{code}
\begin{verbatim}
% 2. nÃ¤ide
\ldots kust jÃ¤reldub Kirchhoffi voolutugevuste seadus
\begin{equation}
  \sum_{k=1}^{n} I_k = 0 \; .
\end{equation}

Kirchhoffi pingelangude seaduse vÃµib tuletada \ldots
\end{verbatim}
\end{code}

\begin{code}
\begin{verbatim}
% 3. nÃ¤ide
\ldots millel on mitu eelist.

\begin{equation}
  I_D = I_F - I_R
\end{equation}
on aluseks hoopis teist laadi transistorimudelile. \ldots
\end{verbatim}
\end{code}

VÃ¤iksuse suunas jÃ¤rgmine tekstiÃ¼ksus on lause. Ingliskeelsetes tekstides
pannakse lauset lÃµpetava punkti jÃ¤rele pikem tÃ¼hik kui lÃ¼hendit lÃµpetava
punkti jÃ¤rele. \LaTeX{} pÃ¼Ã¼ab ise aru saada, kumba on vaja. Kui \LaTeX{}
mÃµistab seda valesti, siis tuleb talle oma soovi selgitada; sellest on
juttu kÃ¤esolevas peatÃ¼kis edaspidi.

Teksti struktureerimine ulatub isegi lause osadele. Enamikus keeltes on
kirjavahemÃ¤rkide reeglid vÃ¤ga keerulised, kuid paljudes keeltes
(sealhulgas inglise ja saksa keeles) saab peaaegu iga koma Ãµigesti, kui
meenutada, mida see esitab: lÃ¼hikest pausi keelevoos. Olles kahevahel,
kuhu koma panna, vÃµib lauset lugeda valjusti ja teha pÃ¤rast iga koma
vÃ¤ike hingetÃµmme. Kui mÃµni koht tundub selliselt kohmakas, siis
kustutada koma; kui mÃµnes teises kohas tekib vajadus hingata (vÃµi teha
lÃ¼hike paus), siis lisada koma.\enlargethispage{\baselineskip}

LÃµpuks peaksid tekstilÃµigud olema loogiliselt struktureeritud ka
kÃµrgemal tasemel, korrastatud peatÃ¼kkideks, jaotisteks, alajaotisteks
jne. Kuid kirjutiste nagu \verb|\section{|\texttt{Keele ja teksti
struktuur}\verb|}| tÃ¼pograafiline efekt on nii ilmne, et on peaaegu
iseenesestmÃµistetav, kuidas selliseid kÃµrgema taseme struktuure tuleks
kasutada.

\section{Ridade murdmine ja lehekÃ¼lgedeks jaotamine}

\subsection{Joondatud lÃµigud}

Raamatuid laotakse tihti nii, et kÃµik read on sama pikad. \LaTeX{} lisab
sÃµnade vahele vajalikud \index{rea murdmine}reamurdmised ja vahed,
optimeerides korraga terve lÃµigu sisu.\index{lÃµik} Kui tarvis, siis ta
isegi poolitab sÃµnu, mis sobivalt Ã¼hele reale ei mahu. See, kuidas lÃµike
laotakse, sÃµltub dokumendiklassist. Tavaliselt algab lÃµigu esimene rida
taandega ja kahe lÃµigu vahel pole lisaruumi. TÃ¤psemat infot leiab
jaotisest~\ref{parsp}.

Erijuhtudel vÃµib olla vaja anda \LaTeX ile ise reamurdmise kÃ¤sk.
\begin{lscommand}
\ci{\bs} vÃµi \ci{newline}
\end{lscommand}
\noindent alustab uut rida ilma uut lÃµiku alustamata.
\begin{lscommand}
\ci{\bs*}
\end{lscommand}
\noindent keelab lisaks lehekÃ¼ljevahetuse pÃ¤rast rea sundmurdmist.
\begin{lscommand}
\ci{newpage}
\end{lscommand}
\noindent alustab uut lehekÃ¼lge.

\begin{lscommand}
\ci{linebreak}\verb|[|\emph{n}\verb|]|,
\ci{nolinebreak}\verb|[|\emph{n}\verb|]|,
\ci{pagebreak}\verb|[|\emph{n}\verb|]|,
\ci{nopagebreak}\verb|[|\emph{n}\verb|]|
\end{lscommand}
\noindent soovitavad kohti, kus murdmine vÃµib (vÃµi ei vÃµi) toimuda.
Nende kÃ¤skude toimet saab autor mÃµjutada valikulise argumendiga
\emph{n}, mis on tÃ¤isarv nullist neljani. Kui \emph{n} on vÃ¤iksem kui 4,
siis jÃ¤Ã¤b \LaTeX ile vÃµimalus kÃ¤sku ignoreerida, kui tulemus nÃ¤eks vÃ¤lja
vÃ¤ga halb. Neid "`break"'-kÃ¤ske ei tule segamini ajada eelnevate
"`new"'-kÃ¤skudega. Isegi kui anda "`break"'-kÃ¤sk, pÃ¼Ã¼ab \LaTeX{} ikkagi
ridade paremad servad ja lehekÃ¼lje kogupikkuse Ã¼htlaseks saada, nagu
jÃ¤rgmises jaotises kirjeldatud; see vÃµib jÃ¤tta teksti ebameeldivad
lÃ¼ngad. Kui on tÃµesti vaja alustada uut rida vÃµi uut lehekÃ¼lge, siis
tuleks kasutada vastavaid "`new"'-kÃ¤ske. JÃ¤lgi kÃ¤skude nimesid!

\LaTeX{} pÃ¼Ã¼ab alati moodustada parima vÃµimaliku reamurdmise. Kui ta ei
leia viisi murda ridu nii, nagu tema kÃµrgetele standarditele kohane,
jÃ¤tab ta Ã¼he rea lÃµigust paremale vÃ¤lja ulatuma ning kaebab sisendfaili
tÃ¶Ã¶tlemise ajal "`\wi{Ã¼letÃ¤itunud horisontaalkast}i"' ("`\index{overfull
hbox@\textit{overfull hbox}}\emph{overfull hbox}"') Ã¼le. KÃµige
sagedamini juhtub see siis, kui \LaTeX{} ei suuda leida sobivat kohta
sÃµna poolitamiseks.\footnote{Kuigi \LaTeX{} annab sel juhul hoiatuse
(\texttt{Overfull \bs{}hbox}) ja kirjutab teda hÃ¤iriva rea ekraanile,
pole selliseid ridu alati lihtne Ã¼les leida. Kui lisada kÃ¤sule
\ci{documentclass} suvand \index{draft@\texttt{draft}}\texttt{draft},
siis tÃ¤histatakse need read paksu musta joonega lehekÃ¼lje paremas
servas.} \LaTeX i saab instrueerida oma standardeid veidi alandama, kui
anda kÃ¤sk \ci{sloppy}. See vÃ¤ldib taolisi Ã¼leulatuvaid ridu
sÃµnadevahelise ruumi suurendamise teel -- isegi kui lÃµppvÃ¤ljund ei ole
optimaalne. Sel juhul antakse kasutajale hoiatus "`\wi{alatÃ¤itunud
horisontaalkast}"' ("`\index{underfull hbox@\textit{underfull
hbox}}\emph{underfull hbox}"'). Enamikul juhtudel ei nÃ¤e tulemus vÃ¤lja
vÃ¤ga hea. KÃ¤sk \ci{fussy} toob \LaTeX i normaalse tegutsemisviisi juurde
tagasi.

\subsection{Poolitamine} \label{hyph}

\LaTeX{} poolitab ise sÃµnu seal, kus vaja. Kui poolitamisalgoritm ei
leia Ãµigeid poolituskohti, saab olukorra heastada jÃ¤rgmiste kÃ¤skudega,
mis kirjeldavad \TeX ile erandeid.

KÃ¤sk
\begin{lscommand}
\ci{hyphenation}\verb|{|\emph{sÃµnade loend}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent lubab argumendis loetletud sÃµnu poolitada ainult mÃ¤rkidega
"`\verb|-|"' nÃ¤idatud kohtadelt. KÃ¤su argument peaks sisaldama ainult
sÃµnu, mis koosnevad tavalistest tÃ¤htedest, vÃµi tÃ¤psemini mÃ¤rkidest,
mida \LaTeX{} peab tavalisteks tÃ¤htedeks.
\index{poolitussoovitused}Poolitussoovitused jÃ¤Ã¤vad kehtima keelele, mis
on aktiivne poolitussoovituste kÃ¤su tÃ¤itmise hetkel. See tÃ¤hendab, et
kui panna kÃ¤sk dokumendi preambulisse, siis mÃµjutab see inglise keele
poolitust. Kui kasutada mÃµnda keeletoetuspaketti nagu \pai{babel} ja
anda see kÃ¤sk pÃ¤rast paketis keele valimist vÃµi pÃ¤rast kÃ¤sku
\verb|\begin{document}|, siis kehtivad poolitussoovitused keele jaoks,
mis paketis aktiveeritakse.

JÃ¤rgmine nÃ¤ide lubab poolitada sÃµna \emph{poolitamine}, samuti sÃµna
\emph{Poolitamine}, ning keelab poolitada sÃµnu \emph{FORTRAN},
\emph{Fortran} ja \emph{fortran}. Argumendis ei tohi olla erimÃ¤rke
ega -sÃ¼mboleid.

NÃ¤ide:
\begin{code}
\verb|\hyphenation{FORTRAN Poo-li-ta-mi-ne}|
\end{code}

KÃ¤sk \ci{-} lisab sÃµnasse valikulise poolituskoha. See saab Ã¼htlasi
ainsaks punktiks, kust seda sÃµna vÃµib poolitada. See kÃ¤sk on iseÃ¤ranis
kasulik spetsiaalsÃ¼mboleid (nt vÃµÃµrtÃ¤pitÃ¤hti) sisaldavate sÃµnade puhul,
sest spetsiaalsÃ¼mbolitega sÃµnu \LaTeX{} automaatselt ei poolita.
%\footnote{Unless you are using the new
%\wi{DC fonts}.}.

\begin{example}
Ma arvan, et see on: kuu\-li\-%
len\-nu\-tee\-tun\-%
ne\-li\-luuk
\end{example}

Mitut sÃµna saab hoida koos samal real kÃ¤suga
\begin{lscommand}
\ci{mbox}\verb|{|\emph{tekst}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent See hoiab argumendi Ã¼heskoos igas olukorras.

\begin{example}
Minu telefoninumber muutub varsti.
Uus number on \mbox{0116 291 2319}.

Parameeter
\mbox{\emph{failinimi}} peaks
sisaldama faili nime.
\end{example}

KÃ¤sk \ci{fbox} sarnaneb kÃ¤suga \ci{mbox}, kuid lisaks joonistab sisu
Ã¼mber nÃ¤htava raami.

\section{Valmisfraasid}

Eelnevatel lehekÃ¼lgedel esines mÃµnes nÃ¤ites paar vÃ¤ga lihtsat \LaTeX i
kÃ¤sku, mis on mÃµeldud kindlate tekstifraaside trÃ¼kkimiseks:

\vspace{2ex}

\noindent
\begin{tabular}{@{}lll@{}}
KÃ¤sk&amp;NÃ¤ide&amp;Kirjeldus\\
\hline
\ci{today} &amp; \today   &amp; TÃ¤nane kuupÃ¤ev\\
\ci{TeX} &amp; \TeX       &amp; LemmiktrÃ¼kiladuja\\
\ci{LaTeX} &amp; \LaTeX   &amp; MÃ¤ngu nimi\\
\ci{LaTeXe} &amp; \LaTeXe &amp; Praegune kehastus\\
\end{tabular}

\section{ErimÃ¤rgid ja -sÃ¼mbolid}

\subsection{JutumÃ¤rgid}

\index{jutumÃ¤rgid}JutumÃ¤rke\index{""@\texttt{""}} \emph{ei tuleks}
sisestada mÃ¤rkidena \verb|"| nagu kirjutusmasinal. TrÃ¼kinduses
kasutatakse spetsiaalseid avavaid ja sulgevaid jutumÃ¤rke. Avavaid
inglisepÃ¤raseid jutumÃ¤rke mÃ¤rgivad \LaTeX is kaks \textasciigrave{}
(graavis) ja sulgevaid jutumÃ¤rke kaks \textquotesingle{} (apostroof).
ÃœksikjutumÃ¤rkide saamiseks tuleb sisestada kumbagi Ã¼ks.
\begin{example}
``Palun vajuta `x' klahvi.''
\end{example}
Kuigi visuaalne kuju pole ideaalne, on avav jutumÃ¤rk siin tÃµesti graavis
(\textasciigrave) ja sulgev jutumÃ¤rk apostroof (\textquotesingle),
olenemata sellest, kuidas see valitud kirjas vÃµib paista.

\subsection{Kriipsud}

\LaTeX{} tunneb nelja tÃ¼Ã¼pi \wi{kriips}e. Kolme neist saab sisestada
erineva arvu jÃ¤rjestikuste sidekriipsudega. Neljas sÃ¼mbol ei ole
tegelikult Ã¼ldse kriips, vaid matemaatiline sÃ¼mbol miinusmÃ¤rk:

\begin{example}
Ã¼ks-kaks-kolm, T-sÃ¤rk\\
lehekÃ¼ljed 13--67\\
jah --- vÃµi ei? \\
$0$, $1$ ja $-1$
\end{example}
Nende kriipsude nimed on: \index{-}"`-"' \wi{sidekriips},
\index{-@--}"`--"' \wi{enn-kriips}, \index{-@---}"`---"' \wi{emm-kriips}
ja \index{-@$-$}"`$-$"' \wi{miinusmÃ¤rk}.

\subsection{Tilde ($\sim$)}
\index{URL-link}\index{tilde}
Ãœks mÃ¤rk, mida nÃ¤eb sageli veebiaadressides, on tilde. \LaTeX is saab
seda moodustada kÃ¤suga \verb|\~{}|, kuid tulemus \~{} pole
vÃµib-olla selline, nagu sooviks. Selle asemel vÃµib proovida:

\begin{example}
http://www.rikas.ee/\~{}puhk \\
http://www.tark.ee/$\sim$demo
\end{example}

\subsection{Kaldkriips (/)}
\index{kaldkriips}
Kahe sÃµna vahele kaldkriipsu panemiseks vÃµib selle lihtsalt sisestada,
nÃ¤iteks \texttt{loe/kirjuta}, kuid nii kÃ¤sitleb \LaTeX{} kahte sÃµna
Ã¼hena. Kummaski sÃµnas keelatakse poolitamine, nii et tekkida vÃµib
Ã¼letÃ¤itumise vigu. Sellest vÃµib Ã¼le saada kÃ¤suga \ci{slash}, nÃ¤iteks
\verb|loe\slash kirjuta|, mis lubab poolitamist. Kuid
tavalise mÃ¤rgiga / saab esitada suhteid vÃµi Ã¼hikuid, nt
\texttt{5 MB/s}.

\subsection{KraadimÃ¤rk \texorpdfstring{($\circ$)}{}}

\index{kraadimÃ¤rk}KraadimÃ¤rgi trÃ¼kkimine puhtas \LaTeX is:
\begin{example}
KÃ¼lma on $-30\,^{\circ}\mathrm{C}$.
Varsti muutun ma Ã¼lijuhtivaks.
\end{example}

Pakett \pai{textcomp} teeb kraadimÃ¤rgi kÃ¤ttesaadavaks ka kÃ¤suna
\ci{textdegree} ja kombinatsioonis tÃ¤hega C kÃ¤suna \ci{textcelsius}.

\begin{example}
30 \textcelsius{} on
86 \textdegree{}F.
\end{example}

\subsection{Euro mÃ¤rk \texorpdfstring{(\officialeuro)}{}}

\index{euro mÃ¤rk}Kirjutades tÃ¤napÃ¤eval rahast, lÃ¤heb vaja euro mÃ¤rki.
Seda sisaldavad paljud kaasaegsed kirjapered. Lugedes dokumendi
preambulis sisse paketi \pai{textcomp}
\begin{lscommand}
\verb|\usepackage{textcomp}|
\end{lscommand}
\noindent saab euro mÃ¤rgi teksti lisada kÃ¤suga
\begin{lscommand}
\ci{texteuro}
\end{lscommand}

Kui kiri ei sisalda omaette euro mÃ¤rki vÃµi kui kirja euro mÃ¤rk ei
meeldi, siis on veel kaks valikut.

Esiteks vÃµib kasutada paketti \pai{eurosym}, mis annab ametliku euro
mÃ¤rgi:%
\begin{lscommand}
\verb|\usepackage[official]{eurosym}|
\end{lscommand}
Kui eelistus on kirjaga kokkusobiv euro mÃ¤rk, siis tuleks suvandi
\texttt{official} asemele panna \texttt{gen}.

%If the Adobe Eurofonts are installed on your system (they are available for
%free from \url{ftp://ftp.adobe.com/pub/adobe/type/win/all}) you can use
%either the package \pai{europs} and the command \ci{EUR} (for a Euro symbol
%that matches the current font).
% does not work
% or the package
% \pai{eurosans} and the command \ci{euro} (for the ``official Euro'').

%The \pai{marvosym} package also provides many different symbols, including a
%Euro, under the name \ci{EURtm}. Its disadvantage is that it does not provide
%slanted and bold variants of the Euro symbol.

\begin{table}[!htbp]
\caption{KotitÃ¤is euro mÃ¤rke} \label{eurosymb}
\begin{lined}{10cm}
\begin{tabular}{llccc}
LM+\pai{textcomp}  &amp;\verb+\texteuro+ &amp; \huge\texteuro &amp;\huge\sffamily\texteuro
                                                &amp;\huge\ttfamily\texteuro\\
\pai{eurosym}      &amp;\verb+\euro+ &amp; \huge\officialeuro &amp;\huge\sffamily\officialeuro
                                                &amp;\huge\ttfamily\officialeuro\\
\verb|[gen]|\pai{eurosym} &amp;\verb+\euro+ &amp; \huge\geneuro  &amp;\huge\sffamily\geneuro
                                                &amp;\huge\ttfamily\geneuro\\
%europs       &amp;\verb+\EUR + &amp; \huge\EURtm        &amp;\huge\EURhv
%                                                &amp;\huge\EURcr\\
%eurosans     &amp;\verb+\euro+ &amp; \huge\EUROSANS  &amp;\huge\sffamily\EUROSANS
%                                             &amp; \huge\ttfamily\EUROSANS \\
%marvosym     &amp;\verb+\EURtm+  &amp; \huge\mvchr101  &amp;\huge\mvchr101
%                                               &amp;\huge\mvchr101
\end{tabular}
\medskip
\end{lined}
\end{table}

\subsection{MÃµttepunktid (\texorpdfstring{\ldots}{...})}

Kirjutusmasinal haarab koma vÃµi punkt enda alla sama palju ruumi kui
Ã¼kskÃµik milline muu tÃ¤ht. Raamatute trÃ¼kkimisel aga vÃµtavad need mÃ¤rgid
vÃ¤ga vÃ¤he ruumi ja nad laotakse tihedalt eelneva tÃ¤he kÃµrvale. SeetÃµttu
annab \wi{mÃµttepunktid}e sisestamine kolme punkti sisestamise teel vale
tulemuse. Selle asemel on mÃµttepunktide vormistamiseks omaette kÃ¤sk,
mille nimi on

\begin{lscommand}
\ci{ldots} (madalad punktid)
\end{lscommand}
\index{mÃµttepunktid}\index{punktid}\index{kolm punkti}\index{...@\ldots}

\begin{example}
Mitte nii ... vaid nii:\\
New York, Tokyo, Budapest, \ldots
\end{example}

\subsection{Ligatuurid}

MÃµnes keeles laotakse teatavad tÃ¤hekombinatsioonid teinekord mitte
kahte eri tÃ¤hte teineteise jÃ¤rele pannes, vaid iseseisvate mÃ¤rkidena:
\begin{code}
{\large ff fi fl ffi \ldots}\quad
mitte aga\quad {\large f{}f f{}i f{}l f{}f{}i \ldots}
\end{code}
Nende niinimetatud \wi{ligatuurid}e moodustamise saab keelata, kui
lisada kahe kÃµnealuse tÃ¤he vahele \ci{mbox}\verb|{}|. See vÃµib olla
vajalik kahest sÃµnast koosnevate liitsÃµnade puhul.
\begin{example}
\Large Mitte shelfful,\\
vaid shelf\mbox{}ful
\end{example}

\subsection{TÃ¤pid ja erisÃ¼mbolid}

\LaTeX{} toetab paljude keelte \index{diakriitilised
mÃ¤rgid}diakriitilisi mÃ¤rke ja \index{erisÃ¼mbolid}erisÃ¼mboleid.
Tabelis~\ref{accents} on loetletud iga sorti diakriitilised mÃ¤rgid
rakendatuna tÃ¤hele o. Loomulikult tÃ¶Ã¶tavad ka teised tÃ¤hed.

Selleks, et panna diakriitiline mÃ¤rk tÃ¤he i vÃµi j peale, tuleb sealt
enne tÃ¤pp eemaldada. Selleks tuleks tÃ¤ht sisestada kujul
\index{i@\i{} (tÃ¤pita i)}\verb|\i| vÃµi
\index{j@\j{} (tÃ¤pita j)}\verb|\j|.

\begin{example}
H\^otel, na\"\i ve, \'el\`eve,\\
sm\o rrebr\o d, !`Se\~norita!,\\
Sch\"onbrunner Schlo\ss{}
Stra\ss e
\end{example}

\begin{table}[!hbp]
\caption{Diakriitilised mÃ¤rgid ja erisÃ¼mbolid} \label{accents}
\begin{lined}{10cm}
\begin{tabular}{*4{cl}}
\A{\`o} &amp; \A{\'o} &amp; \A{\^o} &amp; \A{\~o} \\
\A{\=o} &amp; \A{\.o} &amp; \A{\"o} &amp; \B{\c}{c}\\[6pt]
\B{\u}{o} &amp; \B{\v}{o} &amp; \B{\H}{o} &amp; \B{\c}{o} \\
\B{\d}{o} &amp; \B{\b}{o} &amp; \B{\t}{oo} \\[6pt]
\A{\oe}  &amp;  \A{\OE} &amp; \A{\ae} &amp; \A{\AE} \\
\A{\aa} &amp;  \A{\AA} \\[6pt]
\A{\o}  &amp; \A{\O} &amp; \A{\l} &amp; \A{\L} \\
\A{\i}  &amp; \A{\j} &amp; !` &amp; \verb|!`| &amp; ?` &amp; \verb|?`|
\end{tabular}
\index{tÃ¤pita \i{} ja \j}\index{skandinaavia tÃ¤hed}
\index{umlaut}\index{graavis}\index{akuut}
\index{ae@\ae}\index{oe@\oe}\index{a@\aa}\index{o@\o}\index{l@\l}

\bigskip
\end{lined}
\end{table}

\section{Rahvuskeelte tugi}
\index{rahvuskeel}Kirjutades dokumente muus \wi{keel}es kui inglise, on
kolm valdkonda, kus \LaTeX i tuleb sobivalt konfigureerida.

\begin{enumerate}
\item Uuele keelele tuleb kohandada kÃµik automaatselt genereeritavad
fraasid.\footnote{"`Sisukord"', "`Jooniste loetelu"', \ldots} Paljude
keelte puhul saab seda teha \index{Braams, Johannes}Johannes Braamsi
paketiga \pai{babel}.
\item \LaTeX{} peab tundma uue keele poolitamisreegleid.
Poolitamisreeglite lisamine \LaTeX ile on natuke keerukam. Selleks on
vaja uuesti genereerida vormingufail, andes ette teised poolitusmustrid.
Rohkem infot peaks selle kohta andma \guide.
\item Keelespetsiifilised tÃ¼pograafiareeglid. NÃ¤iteks prantsuse keeles
on enne iga koolonit (:) kohustuslik tÃ¼hik.
\end{enumerate}

Kui sÃ¼steem on juba sobivalt konfigureeritud, saab paketi \pai{babel}
aktiveerida kÃ¤su
\begin{lscommand}
\verb|\usepackage[|\emph{keel}\verb|]{babel}|
\end{lscommand}
\noindent lisamisega pÃ¤rast kÃ¤sku \verb|\documentclass|. Iga kord, kui
kompilaator kÃ¤ivitub, kirjutab ta ekraanile keelte nimekirja, mis on
sellesse \LaTeX i sÃ¼steemi sisse ehitatud. Valitud \emph{keel}e jaoks
aktiveerib \pai{babel} automaatselt vastavad poolitamisreeglid. Kui
\LaTeX i vormingufail valitud keelt ei toeta, siis \pai{babel} kÃ¼ll
tÃ¶Ã¶tab, aga sÃµnu ei poolita, mis avaldab kÃ¼ljendatud dokumendile Ã¼sna
negatiivset mÃµju.

Samuti defineerib \pai{babel} mÃµne keele jaoks uued kÃ¤sud, mis
lihtsustab erimÃ¤rkide sisestamist. NÃ¤iteks saksa keel sisaldab
palju umlaute (\"a\"o\"u). Kui \pai{babel} on laaditud, saab \"o
sisestada \verb|\"o| asemel kujul \verb|"o|.

Kui \pai{babel} kutsutakse vÃ¤lja mitme keelega
\begin{lscommand}
\verb|\usepackage[|\emph{keelA}\verb|,|\emph{keelB}\verb|]{babel}|
\end{lscommand}
\noindent siis aktiivseks jÃ¤Ã¤b suvandite loetelu viimane keel (st
\emph{keelB}). Aktiivset keelt saab muuta kÃ¤suga
\begin{lscommand}
\ci{selectlanguage}\verb|{|\emph{keelA}\verb|}|
\end{lscommand}

%Input Encoding
\newcommand{\ieih}[1]{%
% \index{kodeeringud!sisend!#1@\texttt{#1}}%
\index{sisendkodeering!#1@\texttt{#1}}%
\index{#1@\texttt{#1}}}
\newcommand{\iei}[1]{%
\ieih{#1}\texttt{#1}}
%Font Encoding
\newcommand{\feih}[1]{%
% \index{kodeeringud!kirja!#1@\texttt{#1}}%
\index{kirjakodeering!#1@\texttt{#1}}%
\index{#1@\texttt{#1}}}
\newcommand{\fei}[1]{%
\feih{#1}\texttt{#1}}

\pagebreak[2]Enamik kaasaegseid arvutisÃ¼steeme lubab sisestada
rahvuskeelte tÃ¤hestike tÃ¤hti otse klaviatuurilt. Eri keelerÃ¼hmades vÃµi
arvutiplatvormides kasutatavaid \wi{sisendkodeering}uid haldab \LaTeX{}
paketi \pai{inputenc} abil:%
\begin{lscommand}
\verb|\usepackage[|\emph{kodeering}\verb|]{inputenc}|
\end{lscommand}

Seda paketti kasutades tuleb arvestada, et Ã¼hes arvutis tehtud
fail\index{sisendfail} ei tarvitse olla teises arvutis vaadatav, sest
seal kehtib teine kodeering. NÃ¤iteks tÃ¤ht \"a kodeeritakse OS/2-s kui
132, Unixi sÃ¼steemides ISO-LATIN~1 kodeeringus kui 228, samas kui
Windowsi \index{kirillitsa}kirillitsa kodeeringus cp1251 see tÃ¤ht Ã¼ldse
puudub; seepÃ¤rast tuleks seda vÃµimalust kasutada ettevaatlikult.
SÃµltuvalt sÃ¼steemist vÃµib kasu olla jÃ¤rgmistest
kodeeringusuvanditest.\footnote{Ladina tÃ¤hestikus ja \wi{kirillitsa}s
kirjutatavaid keeli toetavaid sisendkodeeringuid tutvustatakse tÃ¤psemalt
failide \texttt{inputenc.dtx} ja \texttt{cyinpenc.dtx}
dokumentatsioonis. Paketi dokumentatsiooni genereerimisest on rÃ¤Ã¤gitud
jaotises~\ref{sec:Packages}.}

\begin{center}
\begin{tabular}{l | r | r }
Operatsiooni- &amp; \multicolumn{2}{c}{kodeeringud}\\
sÃ¼steem  &amp; lÃ¤Ã¤ne-ladina      &amp; kirillitsa\\
\hline
Mac     &amp;  \iei{applemac} &amp; \iei{macukr}  \\
Unix    &amp;  \iei{latin1}   &amp; \iei{koi8-ru}  \\
Windows &amp;  \iei{ansinew}  &amp; \iei{cp1251}    \\
DOS, OS/2  &amp;  \iei{cp850} &amp; \iei{cp866nav}
\end{tabular}
\end{center}

\begin{lscommand}
\verb|\usepackage[|\iei{utf8}\verb|]{inputenc}|
\end{lscommand}
\noindent vÃµimaldab luua \LaTeX i sisendfaile UTF-8 kodeeringus. See on
mitmebaidine kodeering, kus iga mÃ¤rk kodeeritakse vÃ¤hemalt Ã¼he ja
Ã¼limalt nelja baidiga.

Alates sajandivahetusest on enamiku operatsioonisÃ¼steemide (Windows XP,
MacOS X) pÃµhikodeeringuks \wi{Unicode}. SeetÃµttu on soovitatav iga uue
projekti kodeeringuks valida UTF-8. Paketis \pai{inputenc} mÃ¤Ã¤ratav
kodeering \iei{utf8} defineerib ainult need sÃ¼mbolid, mis on olemas
kasutatavates kirjades. Kui vaja on rohkem (mitteladina) mÃ¤rke, siis
vÃµib uurida Unicode'il pÃµhinevat \TeX i mootorit \hologo{XeLaTeX}
jaotises \ref{sec:xetex}.

\index{kirjakodeering}Kirjakodeering on aga midagi muud. See mÃ¤Ã¤rab,
millisel positsioonil iga tÃ¤ht \TeX i kirjafailis asub. Mitu
sisendkodeeringut saab kujutada Ã¼heks kirjakodeeringuks, mis vÃ¤hendab
vajaminevate kirjakomplektide arvu. Kirjakodeeringuid hallatakse paketi
\pai{fontenc} abil: \label{fontenc}
\begin{lscommand}
\verb|\usepackage[|\emph{kodeering}\verb|]{fontenc}| \index{kirjakodeering}
\end{lscommand}
\noindent kus \emph{kodeering} on kirjakodeering. On vÃµimalik korraga
sisse lugeda mitu kodeeringut.

Vaikimisi kehtib \LaTeX is kirjakodeering \label{OT1}\fei{OT1}, mis on
kasutusel \TeX i originaalkirjades \index{kirjakomplekt!CM}Computer
Modern (CM). See kodeering sisaldab ainult 7-bitise ASCII mÃ¤rgitabeli
128 mÃ¤rki. TÃ¤pitÃ¤hed moodustab \TeX{} tavalise tÃ¤he ja tÃ¤ppide
kombineerimise teel. Kuigi niimoodi saadakse pealtnÃ¤ha korrektne
vÃ¤ljund, ei lase selline lÃ¤henemine automaatselt poolitada tÃ¤pitÃ¤hti
sisaldavaid sÃµnu. Peale selle, mÃµningaid ladina tÃ¤hti ei olegi vÃµimalik
saada tavalist tÃ¤hte diakriitikuga kombineerides, rÃ¤Ã¤kimata mitteladina
tÃ¤htedest, nagu kreeka ja kirillitsa tÃ¤hed.

Nendest puudustest Ã¼lesaamiseks on loodud mitmeid 8-bitiseid
\index{kirjakomplekt!CM}CM-kir\-ja\-de taolisi kirjakomplekte. NÃ¤iteks
\fei{T1}-kodeeringus kirjad nimega \index{kirjakomplekt!EC}Extended
Cork (EC) sisaldavad harilikke tÃ¤hti ja diakriitikutega tÃ¤hti enamiku
Euroopa keelte jaoks, mis kasutavad ladina tÃ¤hestikku. Kirjakomplekt
\index{kirjakomplekt!LH}LH
sisaldab tÃ¤hti, mida on vaja tekstide vormistamiseks
\index{kirillitsa}kirillitsat kasutavates keeltes. Kirillitsa
tÃ¤hemÃ¤rkide suure arvu tÃµttu on mÃ¤rgid jaotatud nelja
kirjakodeeringusse: \fei{T2A}, \fei{T2B}, \fei{T2C} ja
\fei{X2}.\footnote{Keelte loetelu, mida igaÃ¼ks neist kodeeringutest
toetab, leiab juhendist \cite{cyrguide}.} Kirjapakk
\index{kirjakomplekt!CB}CB sisaldab
\fei{LGR}-kodeeringus kirju \index{kreeka keel}kreekakeelse teksti
vormistamiseks.

Nende kirjade kasutamisel paraneb/avaneb poolitamine
mitteingliskeelsetes dokumentides. Uute kirjade teine eelis on see, et
neis on olemas \index{kirjakomplekt!CM}CM-kir"-ja"-pe"-re kirjad kÃµigis
kaaludes, kujudes ja optiliselt skaleeritud kirjasuurustes.

\subsection{Eesti keele tugi}

\secby{Reimo Palm}{reimo.palm@ut.ee}
\index{eesti keel}Eestikeelse dokumendi koostamiseks tuleks dokumendi
preambulisse panna
\begin{lscommand}
\verb|\usepackage[estonian]{babel}|\\
\verb|\usepackage[utf8]{inputenc}|\\
\verb|\usepackage[T1]{fontenc}|
\end{lscommand}
See aktiveerib eesti keele poolituse, kui \LaTeX i installatsioon on
vastavalt konfigureeritud, ja muudab kÃµik automaatselt genereeritavad
fraasid eestikeelseks. Sisendfaili kodeeringuks vÃµetakse \iei{utf8} ja
kirjakodeeringuks \fei{T1}.

Lisaks teeb eesti keelepakett kÃ¤ttesaadavaks mÃµned lisakÃ¤sud
eestikeelsetes tekstides levinud vormistuselementide trÃ¼kkimiseks.
NÃ¤iteks "`saksapÃ¤raseid"' jutumÃ¤rke saab sisestada kÃ¤skudega
\index{""`@\texttt{""}\texttt{`}}\verb|"`| ja
\index{""'@\texttt{""}\texttt{'}}\verb|"'| ning "&lt;prantsusepÃ¤raseid"&gt;
jutumÃ¤rke kÃ¤skudega \index{""&lt;@\texttt{""}\texttt{&lt;}}\verb|"&lt;| ja
\index{""&gt;@\texttt{""}\texttt{&gt;}}\verb|"&gt;|. TÃ¤ienduseks standardsele
poolituskoha kÃ¤sule \ci{-}, mis mujalt poolitamise keelab, saab
kÃ¤suga \index{""-@\texttt{""}\texttt{-}}\verb|"-| lisada poolituskoha,
mis lubab \LaTeX il sÃµna vajadusel ka mujalt poolitada. Paljud eesti
keelepaketi funktsioonid on laenatud saksa keelepaketist.

Eesti keele aktiveerimisel tÃ¤idab eesti keelepakett kÃ¤su
\ci{frenchspacing}, mille mÃµjul vormistatakse lauset lÃµpetavad tÃ¼hikud
sama pikana nagu sÃµnadevahelised tÃ¼hikud.

\subsection{Portugali keele tugi}

\secby{Demerson Andre Polli}{polli@linux.ime.usp.br}
Poolituse aktiveerimiseks ja kÃµigi automaatsete fraaside tÃµlkimiseks
\wi{portugali keel}de tuleb anda kÃ¤sk
\begin{lscommand}
\verb|\usepackage[portuguese]{babel}|
\end{lscommand}
\noindent vÃµi Brasiilias olles mÃ¤Ã¤rata keeleks \texttt{brazilian}.

Et portugali keeles on palju diakriitikuid, vÃµib preambulisse panna
kÃ¤su
\begin{lscommand}
\verb|\usepackage[latin1]{inputenc}|
\end{lscommand}
\noindent mis vÃµimaldab neid korrektselt sisestada, ning samuti kÃ¤su
\begin{lscommand}
\verb|\usepackage[T1]{fontenc}|
\end{lscommand}
\noindent et poolitamine oleks Ãµige.

Tabelis~\ref{portuguese} on nÃ¤idatud preambul, nagu see peaks portugali
keeles kirjutades olema. Selles nÃ¤ites on sisendkodeeringuks
\iei{latin1}. Kaasaegsetes sÃ¼steemides vÃµiks selle asemel kasutada
kodeeringut \iei{utf8}.

\begin{table}[hbtp]
\caption{Portugalikeelse dokumendi preambul} \label{portuguese}
\begin{lined}{7cm}
\begin{verbatim}
\usepackage[portuguese]{babel}
\usepackage[latin1]{inputenc}
\usepackage[T1]{fontenc}
\end{verbatim}
\end{lined}
\end{table}

\subsection{Prantsuse keele tugi}

\secby{Daniel Flipo}{daniel.flipo@univ-lille1.fr}
MÃµned soovitused \LaTeX iga \index{prantsuse keel}prantsuskeelsete
dokumentide loomiseks. Prantsuse keele tugi loetakse sisse kÃ¤suga

\begin{lscommand}
\verb|\usepackage[francais]{babel}|
\end{lscommand}
\noindent See aktiveerib prantsuse keele poolituse, kui \LaTeX i sÃ¼steem
on vastavalt konfigureeritud. Samuti muudab see kÃµik automaatsed fraasid
prantsuskeelseks: \verb+\chapter+ trÃ¼kib "`Chapitre"', \verb+\today+
trÃ¼kib tÃ¤nase kuupÃ¤eva prantsuse keeles jne. Samuti muutub kÃ¤ttesaadavas
hulk uusi kÃ¤ske, mille abil saab prantsuskeelseid sisendfaile kirjutada
lihtsamalt. Inspiratsiooni leidmiseks vÃµib vaadata tabelit
\ref{cmd-french}.

\begin{table}[!htbp]
\caption{ErikÃ¤sud prantsuse keele jaoks} \label{cmd-french}
\begin{lined}{9cm}
\selectlanguage{french}
\begin{tabular}{ll}
\verb+\og guillemets \fg{}+         \quad &amp;\og guillemets \fg \\[1ex]
\verb+M\up{me}, D\up{r}+            \quad &amp;M\up{me}, D\up{r}  \\[1ex]
\verb+1\ier{}, 1\iere{}, 1\ieres{}+ \quad &amp;1\ier{}, 1\iere{}, 1\ieres{}\\[1ex]
\verb+2\ieme{} 4\iemes{}+           \quad &amp;2\ieme{} 4\iemes{}\\[1ex]
\verb+\No 1, \no 2+                 \quad &amp;\No 1, \no 2   \\[1ex]
\verb+20~\degres C, 45\degres+      \quad &amp;20~\degres C, 45\degres \\[1ex]
\verb+\bsc{M. Durand}+              \quad &amp;\bsc{M.~Durand} \\[1ex]
\verb+\nombre{1234,56789}+          \quad &amp;\nombre{1234,56789}
\end{tabular}
\selectlanguage{english}
\bigskip
\end{lined}
\end{table}

LÃ¼litudes Ã¼mber prantsuse keelele, muutub ka loendite vormistus. Rohkem
informatsiooni selle kohta, mida paketi \pai{babel} suvand
\texttt{francais} teeb ja kuidas selle toimimist seadistada, saab
siis, kui lasta \LaTeX ist lÃ¤bi fail \texttt{frenchb.dtx} ja lugeda
tekkinud dokumenti \texttt{frenchb.dvi}.

Paketi \pai{frenchb} hilisemad versioonid realiseerivad kÃ¤su \ci{nombre}
paketi \pai{numprint} abil.

\subsection{Saksa keele tugi}

MÃµned soovitused nendele, kes loovad \LaTeX iga
\index{saksa keel}saksakeelseid dokumente. Saksa keele
tugi loetakse sisse kÃ¤suga

\begin{lscommand}
\verb|\usepackage[german]{babel}|
\end{lscommand}
\noindent See aktiveerib saksa keele poolituse, kui \LaTeX i sÃ¼steem on
vastavalt konfigureeritud. Samuti muudab see kÃµik automaatsed fraasid
saksakeelseks, nt peatÃ¼ki tiitliks saab "`Kapitel"', mitte "`Chapter"'.
Samuti muutub kÃ¤ttesaadavaks hulk uusi kÃ¤ske, mille abil on vÃµimalik
saksakeelseid sisendfaile luua kiiremini, isegi kui paketti
\pai{inputenc} mitte kasutada. Inspiratsiooni leidmiseks vÃµib vaadata
tabelit \ref{german}. Paketiga \pai{inputenc} muutub see kÃµik
ebavajalikuks, kuid siis on tekst ka lukustatud kindlasse kodeeringusse.

\begin{table}[!hbtp]
\index{""`@\texttt{""}\texttt{`}}
\index{""'@\texttt{""}\texttt{'}}
\index{""&lt;@\texttt{""}\texttt{&lt;}}
\index{""&gt;@\texttt{""}\texttt{&gt;}}
\caption{Saksa keele erimÃ¤rgid} \label{german}
\begin{lined}{8cm}
\selectlanguage{german}
\begin{tabular}{*2{ll}}
\verb|"a| &amp; "a \hspace*{1ex} &amp; \verb|"s| &amp; "s \\[1ex]
\verb|"`| &amp; "` &amp; \verb|"'| &amp; "' \\[1ex]
\verb|"&lt;| vÃµi \ci{flqq} &amp; "&lt;  &amp; \verb|"&gt;| vÃµi \ci{frqq} &amp; "&gt; \\[1ex]
\ci{flq} &amp; \flq &amp; \ci{frq} &amp; \frq \\[1ex]
\ci{dq} &amp; " \\
\end{tabular}
\selectlanguage{english}
\bigskip
\end{lined}
\end{table}

Saksakeelsetes raamatutes esinevad tihti prantsuse jutumÃ¤rgid (\flqq
guil\-le\-mets\frqq), ent saksa trÃ¼kiladujad kasutavad neid teistmoodi.
Tsitaat saksakeelses raamatus nÃ¤eb vÃ¤lja \frqq nii\flqq. \v{S}veitsi
saksakeelses osas kasutavad trÃ¼kiladujad prantsuse jutumÃ¤rke \flqq
guillemets\frqq{} samamoodi nagu prantslased.

KÃ¤skudega nagu \verb+\flq+ kaasneb Ã¼ks suur probleem:
\fei{OT1}-kodeeringus (mis on vaikimisi kehtiv kodeering) nÃ¤evad
prantsuse jutumÃ¤rgid vÃ¤lja nii nagu matemaatiline sÃ¼mbol $\ll$,
mille peale trÃ¼kiladuja saab pahaseks. Samas \fei{T1}-kodeeringus kirjad
juba sisaldavad vajalikke mÃ¤rke. SellepÃ¤rast tuleks seda tÃ¼Ã¼pi
jutumÃ¤rkide kasutamisel valida dokumendi kirjakodeeringuks \fei{T1}
(kÃ¤suga \verb|\usepackage[T1]{fontenc}|).

\subsection[Korea keele tugi]{Korea keele tugi\footnotemark}\label{support_korean}%
\footnotetext{%
Selle jaotise on kirjutanud Karnes Kim\mailto|karnes@ktug.org| ja
Kihwang Lee\mailto|leekh@ktug.org| Korea \TeX ikasutajate Ãœhingu ja
Korea \TeX i Seltsi nimel.}

\index{korea keel}\index{hangul}Hanguli\footnote{Hangul on korea
kirjasÃ¼steem. Lisainfot leiab aadressilt
\url{http://en.wikipedia.org/wiki/Hangul}.} sÃ¼mbolite tÃ¶Ã¶tlemiseks vÃµi
koreakeelse dokumendi vormistamiseks \LaTeX i abil tuleks dokumendi
preambulisse lisada jÃ¤rgmine rida:

\begin{lscommand}
\verb|\usepackage{kotex}|
\end{lscommand}

Seda deklaratsiooni sisaldavat dokumenti tuleb kompileerida pdf\LaTeX
iga, \hologo{XeLaTeX}iga vÃµi Lua\LaTeX iga. Tuleks jÃ¤lgida, et
sisendfail oleks \wi{Unicode}'i UTF-8 kodeeringus. Paketikomplekti
\wi{ko.\TeX}\footnote{Loetakse "`Korea \TeX"'. ko.\TeX{} on pakettide kogum,
millesse kuuluvad teiste hulgas paketid \pai{cjk-ko}, \pai{kotex-utf},
\pai{xetexko} ja \pai{luatexko}.} arendavad pidevalt edasi Korea \TeX
i"-ka"-su"-ta"-ja"-te Ãœhing\footnote{\url{http://www.ktug.org}} ja Korea
\TeX i Selts ning seda kasutatakse laialdaselt igapÃ¤evaste koreakeelsete
dokumentide loomiseks. ko.\TeX\ on olnud CTANis kÃ¤ttesaadav alates 2014.
aastast ning ta kuulub ka \index{texlive@\TeX{} Live}\TeX{} Live'i,
\index{miktex@MiK\TeX}MiK\TeX i ja teiste kaasaegsete
\TeX idistributsioonide koosseisu. Seega on vÃ¤ga tÃµenÃ¤oline, et tÃ¶Ã¶le
saab hakata kohe, ilma lisapakette installimata.

ko.\TeX\ ei kasuta paketti \pai{babel}. Paljusid korea keelega seotud
funktsioone saab aktiveerida paketi \pai{kotex} suvandite ja
seadistuskÃ¤skudega. Tegelike koreakeelsete dokumentide koostamiseks
on soovitatav tutvuda paketi dokumentatsiooniga (need dokumendid on
korea keeles).

ko.\TeX iga tuleb kaasa ka
\pai{oblivoir}\index{klass!oblivoir@\textsf{oblivoir}}, klassil
\pai{memoir}\index{klass!memoir@\textsf{memoir}} pÃµhinev dokumendiklass, mis on
kohandatud koreakeelsetele dokumentidele. Koreakeelne dokument algab
seega jÃ¤rgmiselt:

\begin{lscommand}
\verb|\documentclass{oblivoir}|
\end{lscommand}

Koreakeelse dokumendi jaoks aineregistri genereerimiseks tuleks kÃ¤su
\texttt{makeindex} asemel anda kÃ¤sk \texttt{komkindex}, mis on programmi
\wi{MakeIndex} korea keele tÃ¶Ã¶tlemiseks kohandatud variant.
Koreakeelsete registrikirjete leksikograafiliseks sortimiseks vÃµib
kasutada ko.\TeX is olemasolevat registristiili \texttt{kotex.ist}
jÃ¤rgmiselt:

\begin{lscommand}
\verb|komkindex -s kotex foo.idx|
\end{lscommand}

Registrit saab genereerida ka programmiga \wi{Xindy}, sest
Xindy korea keele moodul on \TeX{} Live'is olemas.

On olemas veel Ã¼ks pakett korea keele vÃµi \wi{hangul}i vormistamiseks:
\pai{CJK}. Nagu paketi nimi nÃ¤itab, sisaldab see vahendeid hiina,
jaapani ja korea sÃ¼mbolite trÃ¼kkimiseks. See pakett toetab CJK sÃ¼mbolite
puhul kasutatavaid mitmeseid kodeeringuid. JÃ¤rgnevas on esitatud lihtne
nÃ¤ide UTF-8 kodeeringus hanguli vormistamisest paketiga \pai{CJK}. See
on kasulik kÃ¤sikirja esitamisel akadeemilistele ajakirjadele, mis
lubavad autorite nimesid vormistada rahvuskeeltes.

\begin{code}
\begin{verbatim}
\usepackage{CJK}

\begin{CJK}{UTF8}{}
\CJKfamily{nanummj}
...
\end{CJK}
\end{verbatim}
\end{code}

\subsection{Kreeka keele tugi}
\secby{Nikolaos Pothitos}{pothitos@di.uoa.gr}
Tabelis~\ref{preamble-greek} on esitatud preambul, mida on vaja
\index{kreeka keel}kreeka keeles tekstide kirjutamiseks. See preambul
aktiveerib poolitamise ja muudab kÃµik automaatsed fraasid
kreekakeelseks.\footnote{Kui paketile \pai{inputenc} anda suvand
\iei{utf8x}, siis mÃµistab \LaTeX{} kreeka kirja ja polÃ¼toonilise
kreeka kirja Unicode'i tÃ¤hti.} KÃ¤ttesaadavaks muutub ka hulk uusi kÃ¤ske,
mille abil saab lihtsamalt kirjutada kreekakeelseid sisendfaile.
Ajutiselt lÃ¼lituda inglise keelele ja vastupidi saab kÃ¤skudega
\verb|\textlatin{|\emph{ingliskeelne tekst}\verb|}| ja
\verb|\textgreek{|\emph{kreekakeelne tekst}\verb|}|, millel mÃµlemal on
Ã¼ks argument, mis trÃ¼kitakse soovitud kirjakodeeringus. Muidu aga vÃµib
kasutada kÃ¤sku \verb|\selectlanguage{...}| nagu varem kirjeldatud.
Tabelis~\ref{sym-greek} on mÃµned kreeka keele kirjavahemÃ¤rgid. Euro
mÃ¤rgi saab kÃ¤suga \verb|\euro|.

\begin{table}[!hbtp]
\caption{Kreekakeelse dokumendi preambul} \label{preamble-greek}
\begin{lined}{7cm}
\begin{verbatim}
\usepackage[english,greek]{babel}
\usepackage[iso-8859-7]{inputenc}
\end{verbatim}
\end{lined}
\end{table}
\begin{table}[tbp]
\caption{Kreeka keele erimÃ¤rgid} \label{sym-greek}
\begin{lined}{4cm}
\selectlanguage{french}
\begin{tabular}{*2{ll}}
\verb|;| \hspace*{1ex}  &amp;  $\cdot$ \hspace*{1ex}  &amp;  \verb|?| \hspace*{1ex}&amp;  ;   \\[1ex]
\verb|((|               &amp;  \og                    &amp;  \verb|))|&amp;  \fg \\[1ex]
\verb|``|               &amp;  `                      &amp;  \verb|''| &amp;  '   \\
\end{tabular}
\selectlanguage{english}
\bigskip
\end{lined}
\end{table}

\subsection{Kirillitsa tugi}

\secby{Maksym Polyakov}{polyama@myrealbox.com}
Paketis \pai{babel} on versioonist~3.7h alates olemas
\fei{T2*}-kodeeringute tugi ja vÃµimalus kirjutada
\index{kirillitsa}kirillitsa tÃ¤htedega \index{bulgaaria keel}bulgaaria-,
\index{vene keel}vene- ja \index{ukraina keel}ukrainakeelseid tekste.

Kirillitsa tugi pÃµhineb \LaTeX i standardmehhanismidel ning
pakettidel \pai{fontenc} ja \pai{inputenc}. Kuid kui vaja on kirillitsat
kasutada valemire\v{z}iimis, tuleb enne paketti \pai{fontenc} sisse
lugeda pakett \pai{mathtext}:\footnote{Kasutades \AmS-\LaTeX i pakette,
tuleb need samuti sisse lugeda enne pakette \pai{fontenc} ja
\pai{babel}.}
\begin{lscommand}
\verb+\usepackage{mathtext}+\\
\verb+\usepackage[T1+\verb+,+\fei{T2A}\verb+]{fontenc}+\\
\verb+\usepackage[+\iei{koi8-ru}\verb+]{inputenc}+\\
\verb+\usepackage[english,bulgarian,russian,ukranian]{babel}+
\end{lscommand}

Ãœldiselt valib \pai{babel} sobiva kirjakodeeringu automaatselt,
Ã¼lalnimetatud kolme keele puhul on selleks \fei{T2A}. Kuid dokumendid pole
piiratud Ã¼heainsa kirjakodeeringuga. Mitmekeelsetes dokumentides, kus on
kasutusel nii kirillitsaga kui ka ladina tÃ¤hestikuga keeled, tuleks Ã¤ra
mÃ¤Ã¤rata ka ladina kirjakodeering. Pakett \pai{babel} lÃ¼litub
automaatselt Ã¼mber Ãµigele kirjakodeeringule, kui dokumendis valitakse
erinev keel.

Lisaks poolitamise vÃµimaldamisele, automaatselt genereeritavate fraaside
tÃµlkimisele ja keelespetsiifiliste tÃ¼pograafiareeglite (nagu
\ci{frenchspacing}) aktiveerimisele teeb \pai{babel} kÃ¤ttesaadavaks ka
mÃµned kÃ¤sud teksti trÃ¼kkimiseks bulgaaria, vene vÃµi ukraina keele
standardite kohaselt.

KÃµigi kolme keele jaoks on olemas keelespetsiifilised kirjavahemÃ¤rgid:
kirillitsa kriips teksti jaoks (see on veidi kitsam kui ladina kriips ja
Ã¼mbritsetud vÃ¤ikeste vahedega), kriips otsekÃµne jaoks, jutumÃ¤rgid ja
kÃ¤sud poolitamise hÃµlbustamiseks; vt tabelit~\ref{Cyrillic}.

% Table borrowed from Ukrainian.dtx
\begin{table}[htb]
  \index{""-@\texttt{""}\texttt{-}}
  \index{""`@\texttt{""}\texttt{`}}
  \index{""'@\texttt{""}\texttt{'}}
  \index{""&gt;@\texttt{""}\texttt{&gt;}}
  \index{""&lt;@\texttt{""}\texttt{&lt;}}
  \index{bulgaaria keel}\index{vene keel}\index{ukraina keel}
  \caption[Bulgaaria, vene ja ukraina keel]{Paketi \pai{babel} bulgaaria,
  vene ja ukraina keelesuvandite tÃ¤iendavad definitsioonid}\label{Cyrillic}
  \begin{lined}{\textwidth}
  \begin{tabular}{@{}p{.1\hsize}@{}p{.9\hsize}@{}}
   \verb="|= &amp; keela ligatuur selles kohas               \\
   \verb|"-| &amp; ilmutatud poolituskoht, mis lubab poolitamist
               Ã¼lejÃ¤Ã¤nud sÃµnas                         \\
   \verb|"---| &amp; kirillitsa emm-kriips tavatekstis                      \\
   \verb|"--~| &amp; kirillitsa emm-kriips liitnimedes (perekonnanimedes)       \\
   \verb|"--*| &amp; kirillitsa emm-kriips otsekÃµne tÃ¤histamiseks         \\
   \verb|""| &amp; nagu \verb|"-|, aga ei moodusta poolitusmÃ¤rki
               (sidekriipsuga liitsÃµnade jaoks, nt\ \verb|x-""y|
               vÃµi muude mÃ¤rkide jaoks nagu "`luba/keela"')     \\
   \verb|"~| &amp; liitsÃµna mÃ¤rk ilma poolituskohata        \\
   \verb|"=| &amp; liitsÃµna mÃ¤rk poolituskohaga, lubab liitunud sÃµnades
               poolitamist                   \\
   \verb|",| &amp; vÃ¤iketÃ¼hik initsiaalides, poolituskohaga jÃ¤rgnevas
               perekonnanimes                                \\
   \verb|"`| &amp; saksa vasakpoolsed jutumÃ¤rgid
               (nÃ¤eb vÃ¤lja nagu ,\kern-0.08em,)                     \\
   \verb|"'| &amp; saksa parempoolsed jutumÃ¤rgid (nÃ¤eb vÃ¤lja nagu ``)       \\%''
   \verb|"&lt;| &amp; prantsuse vasakpoolsed jutumÃ¤rgid (nÃ¤eb vÃ¤lja nagu $&lt;\!\!&lt;$)  \\
   \verb|"&gt;| &amp; prantsuse parempoolsed jutumÃ¤rgid (nÃ¤eb vÃ¤lja nagu $&gt;\!\!&gt;$) \\
  \end{tabular}
  \bigskip
  \end{lined}
\end{table}

Paketi \pai{babel} vene ja ukraina keelesuvand defineerivad kÃ¤sud
\ci{Asbuk} ja \ci{asbuk}, mis tÃ¶Ã¶tavad nii nagu \ci{Alph} ja
\ci{alph}\footnote{KÃ¤sud, mis vÃ¤ljastavad loendurite vÃ¤Ã¤rtused kujul a,
b, c, \ldots}, kuid annavad tulemuseks vene vÃµi ukraina (vastavalt
sellele, mis on dokumendi aktiivne keel) tÃ¤hestiku suured ja vÃ¤ikesed
tÃ¤hed. Bulgaaria keelesuvandi puhul on olemas kÃ¤sud \ci{enumBul} ja
\ci{enumLat} (\ci{enumEng}), mille toimel \ci{Alph} ja \ci{alph}
produtseerivad kas bulgaaria vÃµi ladina (inglise) tÃ¤hestiku tÃ¤hti.
Vaikimisi annavad \ci{Alph} ja \ci{alph} bulgaaria keelesuvandi puhul
bulgaaria tÃ¤hestiku tÃ¤hti.

%Finally, math alphabets are redefined and  as well as the commands for math
%operators according to Cyrillic typesetting traditions.

\subsection{Mongoolia keele tugi}

\index{mongoolia keel}Mongooliakeelsete tekstide trÃ¼kkimisel on valida
kahe paketi vahel: mitmekeelne \pai{babel} ja \wi{Mon\TeX}, mille
autoriks on \index{Corff, Oliver}Oliver Corff.

Mon\TeX is on olemas tugi nii \index{kirillitsa}kirillitsa kui ka
traditsioonilise mongoolia kirja jaoks. Mon\TeX i kÃ¤skude kasutamiseks
tuleb preambulisse lisada
\begin{lscommand}
\verb|\usepackage[|\emph{keel}\verb|,|\emph{kodeering}\verb|]{mls}|
\end{lscommand}
\noindent Suvandiks \emph{keel} tuleks panna \texttt{xalx}, see
genereerib pÃ¤ised ja kuupÃ¤evad kaasaegses mongoolia keeles. Dokumendi
kirjutamiseks traditsioonilises mongoolia kirjas tuleks suvandiks
\emph{keel} vÃµtta \texttt{bicig}. Keelesuvand \texttt{bicig} aktiveerib
teksti sisestamiseks "`lihtsustatud transliteratsiooni"' meetodi.

Ladina transliteratsiooni saab sisse ja vÃ¤lja lÃ¼litada kÃ¤skudega
\begin{lscommand}
\verb|\SetDocumentEncodingLMC|
\end{lscommand}
\noindent ja
\begin{lscommand}
\verb|\SetDocumentEncodingNeutral|
\end{lscommand}

Mon\TeX i kohta leiab rohkem infot veebiaadressilt
\CTAN|pkg/montex|.

Pakett \pai{babel} toetab mongoolia kirillitsat. Mongoolia keele tugi
aktiveeritakse jÃ¤rgmiste kÃ¤skudega:

\begin{lscommand}
\verb|\usepackage[T2A]{fontenc}|\\
\verb|\usepackage[mn]{inputenc}|\\
\verb|\usepackage[mongolian]{babel}|
\end{lscommand}

\noindent kus \iei{mn} on sisendkodeering \iei{cp1251}. Kaasaegsema
lÃ¤henemise puhul tuleks kirjutada selle asemele \iei{utf8}.

\subsection{Unicode}

\secby{Axel Kielhorn}{A.Kielhorn@web.de}
\wi{Unicode} on loomulik valik siis, kui Ã¼hes dokumendis on koos mitu
keelt, eriti kui need keeled ei ole ladina tÃ¤hestikus. On olemas kaks
\hologo{TeX}i mootorit, mis suudavad tÃ¶Ã¶delda Unicode'is kirjutatud
sisendit.

\begin{description}
\item[\normalfont\hologo{XeTeX}] arendati vÃ¤lja MacOS X jaoks, kuid on
    nÃ¼Ã¼d olemas kÃµigi arhitektuuride jaoks. Avaldati esmakordselt \TeX{}
    Live 2007-s.\index{XeTeX@\hologo{XeTeX}}
\item[\normalfont\hologo{LuaTeX}] on pdf\TeX i jÃ¤rglane. Avaldati
    esmakordselt \TeX{} Live 2008-s.\index{LuaTeX@\hologo{LuaTeX}}
\end{description}

JÃ¤rgnevas kirjeldame \hologo{XeLaTeX}i, nagu see on avaldatud \TeX{}
Live 2010-s.\index{XeLaTeX@\hologo{XeLaTeX}}

\subsubsection{Kiirstart}

Olemasoleva \LaTeX i faili konvertimiseks \hologo{XeLaTeX}i tuleb teha
jÃ¤rgmist.

\begin{enumerate}
  \item Salvestada fail UTF-8 kodeeringus.
  \item Eemaldada preambulist read
\begin{lscommand}
\verb|\usepackage{inputenc}|\\
\verb|\usepackage{fontenc}|\\
\verb|\usepackage{textcomp}|
\end{lscommand}
  \item Asendada kÃ¤sk
\begin{lscommand}
\verb|\usepackage[|\emph{keelA}\verb|]{babel}|
\end{lscommand}
kÃ¤skudega
\begin{lscommand}
\verb|\usepackage{polyglossia}|\\
\verb|\setdefaultlanguage[babelshorthands]{|\emph{keelA}\verb|}|
\end{lscommand}
  \item Lisada preambulisse
\begin{lscommand}
\verb|\usepackage[Ligatures=TeX]{fontspec}|
\end{lscommand}
\end{enumerate}

Pakett \pai{polyglossia}~\cite{polyglossia} asendab paketti \pai{babel}
ning hoolitseb poolitusmustrite ja automaatsete fraaside eest. Suvand
\verb|babelshorthands| aktiveerib \pai{babel}iga Ã¼hilduvad
kiirkombinatsioonid saksa ja katalaani keele jaoks.

Pakett \pai{fontspec}~\cite{fontspec} tegeleb kirjade laadimisega
\hologo{XeLaTeX}is ja \hologo{LuaTeX}is. Vaikimisi on kirjaks Latin
Modern Roman. VÃ¤hetuntud on fakt, et mÃµned \hologo{TeX}i kÃ¤sud on
tegelikult \index{kirjakomplekt!CM}Computer Moderni kirjades
defineeritud \wi{ligatuurid}. Soovides neid kasutada mitte-\hologo{TeX}i
kirjaga, tuleb nad ise jÃ¤rele teha. Suvand \texttt{Ligatures=TeX}
defineerib jÃ¤rgmised ligatuurid:

\begin{tabular}{rr}
\verb|--|	&amp; --\\
\verb|---|	&amp; ---\\
\verb|''|	&amp; ''\\
\verb|``|	&amp; ``\\
\verb|!`|	&amp; !`\\
\verb|?`|	&amp; ?`\\
\verb|,,|	&amp; ,,\\
\verb|&lt;&lt;|	&amp; &lt;&lt;\\
\verb|&gt;&gt;|	&amp; &gt;&gt;\\
\end{tabular}

\subsubsection{Minu jaoks on see nagu
$\kappa\rho\epsilon\epsilon\kappa\alpha$ keel}

Siiamaani pole Unicode'i \hologo{TeX}i mootori eelised veel vÃ¤lja
tulnud. See muutub, kui jÃ¤tta ladina kiri selja taha ning liikuda mÃµne
huvitavama keele juurde, nagu kreeka vÃµi vene keel. Unicode'il pÃµhinevas
sÃ¼steemis on vÃµimalik lihtsalt\footnote{Lihtsa vÃ¤ikeste vÃ¤Ã¤rtuste
puhul.} tekstiredaktoris sisestada sÃ¼mboleid ja \hologo{TeX} mÃµistab
neid.

Erinevates keeltes kirjutamiseks tuleb ainult preambulis keeled
mÃ¤Ã¤rata:

\begin{lscommand}
\verb|\setdefaultlanguage{english}|\\
\verb|\setotherlanguage[babelshorthands]{german}|
\end{lscommand}

Saksakeelse lÃµigu kirjutamiseks saab kasutada keskkonda \ei{german}:

\begin{code}
\verb|Harilik tekst.|\\
\verb|\begin{german}|\\
\verb|Deutscher Text.|\\
\verb|\end{german}|\\
\verb|Veel harilikku teksti.|
\end{code}

Kui vaja on ainult mÃµnda teiskeelset sÃµna, vÃµib kasutada kÃ¤sku
\verb|\text|\emph{keel}:

\begin{code}
\verb|Harilik tekst. \textgerman{Gesundheit} on|\\
\verb|tegelikult saksa sÃµna.|
\end{code}

See vÃµib tunduda tarbetu, sest ainuke eelis on Ãµige poolitus, kuid kui
teine keel on veidi eksootilisem, siis on asi vaeva vÃ¤Ã¤rt.

MÃµnikord vÃµivad pÃµhiteksti kirjast puududa mÃ¤rgid, mida on teises keeles
vaja\footnote{Latin Modern ei sisalda \index{kirillitsa}kirillitsa
tÃ¤hti.}. Lahendus on defineerida selle keele jaoks omaette kiri. Iga
kord, kui uus keel aktiveeritakse, kontrollib \pai{polyglossia}
kÃµigepealt, kas selle keele jaoks on kiri defineeritud.

\begin{lscommand}
\verb|\newfontfamily\russianfont[Script=Cyrillic,(...)]{(kiri)}|
\end{lscommand}

NÃ¼Ã¼d vÃµib kirjutada

\begin{code} \verb|\textrussian{Pravda} on Vene ajaleht.|
\end{code}
%
VÃ¤ljundisse ilmub see fraas siis kirillitsa tÃ¤htedega.

Pakett \pai{xgreek}\index{kreeka keel}~\cite{xgreek} vÃµimaldab panna
kirja tekste nii vanakreeka kui ka uuskreeka (monotooniline vÃµi
polÃ¼tooniline) keeles.

\subsubsection{Paremalt vasakule kirjutatavad keeled}

MÃµnesid keeli kirjutatakse vasakult paremale, teisi paremalt vasakule.
Viimaste toetamiseks on paketil \pai{polyglossia} vaja paketti
\pai{bidi}\footnote{Pakett \pai{bidi} ei toeta \hologo{LuaTeX}i.}
\cite{bidi}. Pakett \pai{bidi} peaks olema laaditavatest pakettidest
kÃµige viimane, asudes isegi pÃ¤rast paketti \pai{hyperref}, mis
tavaliselt on viimane pakett. (Kuna \pai{polyglossia} loeb sisse paketi
\pai{bidi}, tÃ¤hendab see, et \pai{polyglossia} peaks olema viimane
laaditav pakett.)

Pakett \pai{xepersian}\index{pÃ¤rsia keel} \cite{xepersian} sisaldab
pÃ¤rsia keele tuge. Seal on olemas pÃ¤rsia \LaTeX i kÃ¤sud, mille abil saab
sisestada kÃ¤ske nagu \verb|\section| pÃ¤rsia keeles, mistÃµttu on see
pÃ¤rsia keele rÃ¤Ã¤kijatele vÃ¤ga atraktiivne. Pakett \pai{xepersian} on
ainuke pakett, mis toetab \wi{kashida}t \hologo{XeLaTeX}iga. Sarnast
algoritmi kasutav pakett sÃ¼Ã¼ria keele jaoks on arendamisel.

Iraani Info- ja Sidetehnoloogia ÃœlemnÃµukogu poolt kÃ¤ttesaadavaks tehtud
kirja \index{kiri!IranNastaliq}IranNastaliq saab alla laadida
organisatsiooni veebilehelt
\url{http://www.scict.ir/Portal/Home/Default.aspx}.

Pakett \pai{arabxetex} \cite{arabxetex} toetab mitut \index{araabia
kirjas keel}araabia kirja kasutavat keelt: araabia, pÃ¤rsia, urdu,
sindhi, pu\v{s}tu, ottomani (tÃ¼rgi), kurdi, ka\v{s}miiri, malai (jawi),
uiguuri. Paketis on realiseeritud kirjavastavuste tabel, mis vÃµimaldab
\hologo{XeLaTeX}il tÃ¶Ã¶delda Arab\TeX i ASCII transkriptsioonis
kirjutatud sisendit.

Iraani Macikasutajate Ãœhendus on loonud kirjad, mis toetavad mitut
araabia tÃ¤hestikuga keelt.
% \url{http://wiki.irmug.org/index.php/X_Series_2}.
% not working

\index{heebrea keel}Heebrea keele jaoks paketti pole, sest seda pole
vaja; paketi \pai{polyglossia} heebrea keele tugi peaks olema piisav.
Kuid tarvis on sobivat kirja tÃ¤isvÃ¤Ã¤rtusliku Unicode'i heebrea
mÃ¤rgikomplektiga. MittekommertseesmÃ¤rkideks on vabalt kasutatav kiri
\index{kiri!SBL Hebrew}SBL
Hebrew, mis on saadaval aadressilt
\url{http://www.sbl-site.org/educational/biblicalfonts.aspx}. Teine
kiri, mida levitatakse Avatud Kirja Litsentsi alusel, on \index{kiri!Ezra SIL}Ezra SIL, mille
leiab aadressilt
\url{http://scripts.sil.org/cms/scripts/page.php?site_id=nrsi&amp;id=ezrasil_home}.
Meeles tuleb pidada valida Ãµige kirjasÃ¼steem:
\begin{lscommand}
\verb|\newfontfamily\hebrewfont[Script=Hebrew]{SBL Hebrew}| \\
\verb|\newfontfamily\hebrewfont[Script=Hebrew]{Ezra SIL}|
\end{lscommand}

\subsubsection{Hiina, jaapani ja korea keel (CJK)}
\index{hiina keel}\index{jaapani keel}\index{korea keel}

Nende keelte puhul hoolitseb kirjavaliku ja kirjavahemÃ¤rkide eest pakett
\pai{xeCJK} \cite{xecjk}.

\section{SÃµnavahed}  \index{vahe!sÃµnade vahel}

Sirge parema serva saavutamiseks lisab \LaTeX{} sÃµnade vahele muutuvas
koguses ruumi. Ingliskeelset teksti vormistades lisab ta lause lÃµppu
ruumi natuke rohkem, sest see muudab teksti loetavamaks. \LaTeX{}
eeldab, et laused lÃµpevad punktiga, kÃ¼simÃ¤rgiga vÃµi hÃ¼Ã¼umÃ¤rgiga. Kui
punkt asub suurtÃ¤he jÃ¤rel, siis seda lause lÃµpuks ei loeta, sest
suurtÃ¤he jÃ¤rel esinevad punktid tavaliselt lÃ¼hendites.

Igasugused kÃµrvalekalded nendest eeldustest tuleb mÃ¤Ã¤rata autoril.
Langjoon tÃ¼hiku ees moodustab tÃ¼hiku, mille suurus ei muutu.
Tilde~\verb|~| moodustab tÃ¼hiku, mille suurus ei muutu ja mis lisaks
keelab rea murdmise. KÃ¤sk \verb|\@| punkti ees nÃ¤itab, et see punkt
lÃµpetab lause, isegi kui ta jÃ¤rgneb suurtÃ¤hele. \cih{"@} \index{~@
\verb.~.} \index{tilde}\index{tÃ¼hik!pÃ¤rast punkti}

\begin{example}
Hr.~Kask oli teda nÃ¤hes rÃµÃµmus\\
Vt.~joon.~5\\
Mulle meeldib BASIC\@. Aga Sulle?
\end{example}

Lisaruumi panemise punktide jÃ¤rele vÃµib Ã¤ra keelata kÃ¤suga
\begin{lscommand}
\ci{frenchspacing}
\end{lscommand}
\noindent mis kÃ¤sib \LaTeX il \emph{mitte} panna punkti jÃ¤rele rohkem
ruumi kui tavaliste tÃ¤hemÃ¤rkide jÃ¤rele. See on vÃ¤ga levinud
mitteingliskeelsetes tekstides, vÃ¤lja arvatud bibliograafiad. KÃ¤su
\ci{frenchspacing} puhul pole kÃ¤sk \verb|\@|\cih{"@} vajalik.

\section{Pealkirjad, peatÃ¼kid ja jaotised}

Et lugeja leiaks paremini tee lÃ¤bi teose, tuleks teos jagada
peatÃ¼kkideks, jaotisteks ja alajaotisteks. \LaTeX{} toetab seda
spetsiaalsete kÃ¤skudega, mille parameetriks on jaotise pealkiri. Autori
Ã¼lesanne on kasutada neid kÃ¤ske Ãµiges jÃ¤rjekorras.

Klassis \pai{article} on olemas jÃ¤rgmised
\wi{jaotisekÃ¤sud}\index{liigendusÃ¼ksused}:

\begin{lscommand}
\ci{section}\verb|{...}|\\
\ci{subsection}\verb|{...}|\\
\ci{subsubsection}\verb|{...}|\\
\ci{paragraph}\verb|{...}|\\
\ci{subparagraph}\verb|{...}|
\end{lscommand}

Soovides liigendada dokumenti osadeks ilma jaotiste vÃµi peatÃ¼kkide
nummerdust mÃµjutamata, vÃµib kasutada kÃ¤sku
\begin{lscommand}
\ci{part}\verb|{...}|
\end{lscommand}

Klassides \pai{report} ja \pai{book} on olemas veel Ã¼ks, kÃµige
Ã¼lemise taseme jaotisekÃ¤sk
\begin{lscommand}
\ci{chapter}\verb|{...}|
\end{lscommand}

Kuna klass \pai{article} ei tunne peatÃ¼kke, saab artikleid lihtsasti
koondada raamatusse peatÃ¼kkidena. Jaotiste vertikaalvahed, nummerduse
ja pealkirjade kirjasuuruse valib \LaTeX{} automaatselt.

JaotisekÃ¤skudest on kaks kÃ¤sku veidi erilised:
\begin{itemize}
\item kÃ¤sk \ci{part} ei mÃµjuta peatÃ¼kkide nummerdust;
\item kÃ¤sul \ci{appendix} ei ole argumente, ta vaid muudab
peatÃ¼kkide numbrid tÃ¤htedeks.\footnote{Artikliklassi puhul muudab
jaotiste numbreid.}
\end{itemize}

Eelmisest kÃ¤ivituskorrast vÃµetud jaotiste pealkirjade ja
lehekÃ¼ljenumbrite pÃµhjal loob \LaTeX{} sisukorra.\index{sisukord} KÃ¤sk
\begin{lscommand}
\ci{tableofcontents}
\end{lscommand}
\noindent laieneb oma esinemise kohas sisukorraks. Uut dokumenti tuleb
korrektse sisukorra saamiseks kompileerida ("`\LaTeX ida"') kaks korda.
MÃµnikord vÃµib olla vaja kompileerida dokumenti kolmandatki korda, sel
juhul annab \LaTeX{} sellest teada.

KÃµigist Ã¼laltoodud jaotisekÃ¤skudest on olemas ka tÃ¤rniga variandid. KÃ¤su
tÃ¤rniga variant on kÃ¤su nimi, mille jÃ¤rele on lisatud tÃ¤rn
\verb|*|.\index{kÃ¤sk!tÃ¤rniga}\index{tÃ¤rniga kÃ¤sk}
Nende abil saab moodustada jaotiste pealkirju, mida ei nÃ¤idata
sisukorras ega nummerdata. NÃ¤iteks kÃ¤sust \verb|\section{Abi}| saab
\verb|\section*{Abi}|.

Tavaliselt ilmuvad jaotiste pealkirjad sisukorras tÃ¤pselt sellisel kujul
nagu tekstis kirjas. MÃµnikord pole see aga vÃµimalik, sest pealkiri on
sisukorda mahtumiseks liiga pikk. Siis vÃµib sisukorrakirje mÃ¤Ã¤rata
valikulise argumendina enne tegelikku pealkirja.

\begin{code}
\verb|\chapter[Pealkiri sisukorra jaoks]{Pikk|\\
\verb|    ja eriti igav pealkiri, mida nÃ¤idatakse tekstis}|
\end{code}

Kogu \wi{dokumendi tiitel}\index{tiitel} genereeritakse kÃ¤suga
\begin{lscommand}
\ci{maketitle}
\end{lscommand}
\noindent Tiitli sisu tuleb mÃ¤Ã¤rata kÃ¤skudega
\begin{lscommand}
\ci{title}\verb|{...}|, \ci{author}\verb|{...}|
ja vajadusel \ci{date}\verb|{...}|
\end{lscommand}
\noindent enne kÃ¤su \verb|\maketitle| andmist. KÃ¤su \ci{author}
argumendis vÃµib olla mitu nime, sel juhul tuleb need Ã¼ksteisest eraldada
kÃ¤skudega \ci{and}.

NÃ¤ide mÃµne Ã¼lalnimetatud kÃ¤su rakendamise kohta on toodud
joonisel~\ref{document} lehekÃ¼ljel~\pageref{document}.

Peale Ã¼lalvaadeldud jaotisekÃ¤skude on \LaTeX is olemas veel jÃ¤rgmised
kÃ¤sud, mida kasutatakse koos klassiga \pai{book} ja mis aitavad trÃ¼kist
liigendada. Need kÃ¤sud muudavad peatÃ¼kkide pealkirjade ja lehekÃ¼lgede
nummerduse toimimist nii, nagu vÃµiks oodata raamatult.
\begin{description}
\item[\normalfont\ci{frontmatter}] peaks olema kohe esimene kÃ¤sk pÃ¤rast
dokumendi sisu algust (\verb|\begin{document}|). Ta vormistab
lehekÃ¼ljenumbrid rooma numbritega ning jÃ¤tab jaotiste pealkirjadest
numbrid Ã¤ra, nagu oleks kasutatud tÃ¤rniga jaotisekÃ¤ske (nt
\verb|\chapter*{EessÃµna}|),
\index{kÃ¤sk!tÃ¤rniga}\index{tÃ¤rniga kÃ¤sk}
kuid pealkirjad ilmuvad siiski sisukorda.
\item[\normalfont\ci{mainmatter}] tuleb vahetult enne raamatu esimest
peatÃ¼kki. Ta lÃ¼litab sisse lehekÃ¼lgede araabia numbrid ja alustab
lehekÃ¼lgede loenduri suurendamist uuesti algusest.
\item[\normalfont\ci{appendix}] mÃ¤rgib raamatus lisamaterjali algust.
PÃ¤rast seda kÃ¤sku nummerdatakse peatÃ¼kke tÃ¤htedega.
\item[\normalfont\ci{backmatter}] tuleks lisada enne raamatu kÃµige
viimaseid Ã¼ksusi, nagu kirjandusnimestikku vÃµi aineregistrit.
Standardsetes dokumendiklassides sellel kÃ¤sul visuaalset efekti pole.
\end{description}

\section{Ristviited}

Raamatutes, aruannetes ja artiklites esineb tihti
\index{viited}\index{ristviited}viiteid
joonistele, tabelitele ja teistele tekstiosadele. Viidete jaoks pakub
\LaTeX{} jÃ¤rgmisi kÃ¤ske:
\begin{lscommand}
\ci{label}\verb|{|\emph{mÃ¤rgend}\verb|}|, \ci{ref}\verb|{|\emph{mÃ¤rgend}\verb|}|
ja \ci{pageref}\verb|{|\emph{mÃ¤rgend}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent kus \emph{mÃ¤rgend} on kasutaja valitud identifikaator. \LaTeX{}
asendab kÃ¤su \ci{ref} selle jaotise, alajaotise, joonise, tabeli vÃµi
teoreemi numbriga, mille jÃ¤rel anti vastav kÃ¤sk \ci{label}. KÃ¤sk
\ci{pageref} trÃ¼kib selle lehekÃ¼lje numbri, kus esines vastav
kÃ¤sk \ci{label}.\footnote{Need kÃ¤sud pole teadlikud sellest, millele
nad viitavad. KÃ¤sk \ci{label} ainult salvestab viimase automaatselt
genereeritud numbri.} Nagu sisukorras jaotiste pealkirjade ja
lehekÃ¼ljenumbrite puhul, kasutatakse siingi vÃ¤Ã¤rtusi eelmisest
kompileerimistsÃ¼klist.

\begin{example}
Viide sellele alajaotisele
\label{jaot:see} nÃ¤eb vÃ¤lja nii:
"`Vaata jaotist~\ref{jaot:see}
lehekÃ¼ljel~\pageref{jaot:see}"'.
\end{example}

\section{AllmÃ¤rkused}

KÃ¤suga
\begin{lscommand}
\ci{footnote}\verb|{|\emph{allmÃ¤rkuse tekst}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent trÃ¼kitakse kÃ¤esoleva lehekÃ¼lje alaÃ¤Ã¤rde allmÃ¤rkus. AllmÃ¤rkused
tuleks alati panna\footnote{\emph{Panema} on Ã¼ks levinumaid
eestikeelseid sÃµnu.} selle sÃµna vÃµi lause jÃ¤rele, millele nad viitavad.
Lausele vÃµi selle osale viitavad allmÃ¤rkused tuleks seega panna koma vÃµi
punkti jÃ¤rele.\footnote{AllmÃ¤rkused juhivad lugeja tÃ¤helepanu dokumendi
pÃµhitekstist kÃµrvale. Tegelikult ju kÃµik loevad allmÃ¤rkusi -- me oleme
uudishimulikud, seega miks mitte integreerida kÃµik, mida soovime Ã¶elda,
dokumendi pÃµhiteksti?\footnotemark}\footnotetext{Teeviit ei lÃ¤he alati
sinna, kuhu viitab \texttt{:-)}}

\begin{example}
AllmÃ¤rkusi\footnote{See on
  allmÃ¤rkus.} kirjutavad
\LaTeX i kasutajad sageli.
\end{example}

\section{RÃµhutatud sÃµnad}

Kirjutusmasinaga kirjutatud tekstis on kombeks \texttt{rÃµhutada olulisi
sÃµnu \underline{allajoonimisega}.}%
\begin{lscommand}
\ci{underline}\verb|{|\emph{tekst}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent Kuid trÃ¼kitud raamatutes rÃµhutatakse sÃµnu
\emph{kursiivkirjaga}. Autoril ei tohiks vahet olla. TÃ¤htis on \LaTeX
ile Ã¼telda, et see tÃ¼kk teksti on oluline ja seda tuleks rÃµhutada. Seega
kÃ¤sk
\begin{lscommand}
\ci{emph}\verb|{|\emph{tekst}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent rÃµhutab teksti. Mida see kÃ¤sk oma argumendiga tegelikult teeb,
sÃµltub kontekstist:

\begin{example}
\emph{Kui rÃµhutamist kasutada
rÃµhutatud teksti sees, siis
rÃµhutab \LaTeX{} teksti
\emph{tavalise} kirja} abil.
\end{example}

Kes soovib suuremat kontrolli kirja ja kirjasuuruse Ã¼le, leiab mÃµningat
inspiratsiooni jaotisest \ref{sec:fontsize} lehekÃ¼ljel
\pageref{sec:fontsize}.

\section{Keskkonnad} \label{env}\index{keskkond}

% To typeset special purpose text, \LaTeX{} defines many different
% \wi{environment}s for all sorts of formatting:
\begin{lscommand}
\ci{begin}\verb|{|\emph{keskkond}\verb|}|\quad
   \emph{tekst}\quad
\ci{end}\verb|{|\emph{keskkond}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent kus \emph{keskkond} on keskkonna nimi. Keskkondi vÃµib
paigutada Ã¼ksteise sisse, kui jÃ¤rgida Ãµiget sisestusjÃ¤rjekorda.
\begin{code}
\verb|\begin{aaa}...\begin{bbb}...\end{bbb}...\end{aaa}|
\end{code}

\noindent JÃ¤rgnevates jaotistes tutvustatakse kÃµiki olulisi keskkondi.

\subsection{Keskkonnad \ei{itemize}, \ei{enumerate} ja \ei{description}}

Keskkond \ei{itemize} sobib lihtsate loetelude jaoks, keskkond
\ei{enumerate} nummerdatud loetelude jaoks ja keskkond \ei{description}
kirjelduste jaoks. \cih{item}

\begin{example}
\flushleft
\begin{enumerate}
\item Keskkondi vÃµib paigutada
soovi jÃ¤rgi Ã¼ksteise sisse.
\begin{itemize}
\item Kuid see vÃµib paista
naljakas.
\item[-] Kriipsuga.
\end{itemize}
\item SeetÃµttu pea meeles:
\begin{description}
\item[rumalad] asjad ei muutu
targaks sellest, et nad on
loetelus;
\item[targad] asjad saab aga
kenasti esitada loetelus.
\end{description}
\end{enumerate}
\end{example}

\subsection{Keskkonnad \ei{flushleft}, \ei{flushright} ja \ei{center}}

Keskkonnad \ei{flushleft} ja \ei{flushright} moodustavad vastavalt
vasakule ja \wi{paremale joondatud} lÃµigud. \index{vasakule joondatud}
Keskkond \ei{center} moodustab tsentreeritud teksti. Kui pole mÃ¤Ã¤ratud
reamurdmisi kÃ¤skudega \ci{\bs}, siis valib \LaTeX{} reamurdmised
automaatselt.

\begin{example}
\begin{flushleft}
See tekst on\\ joondatud vasakule.
\LaTeX{} ei pÃ¼Ã¼a teha
iga rida sama pikaks.
\end{flushleft}
\end{example}

\begin{example}
\begin{flushright}
See tekst on joondatud\\paremale.
\LaTeX{} ei pÃ¼Ã¼a teha
iga rida sama pikaks.
\end{flushright}
\end{example}

\begin{example}
\begin{center}
Maailma\\keskpunktis.
\end{center}
\end{example}

\subsection{Keskkonnad \ei{quote}, \ei{quotation} ja \ei{verse}}

Keskkond \ei{quote} on kasulik tsitaatide, oluliste fraaside ja nÃ¤idete
puhul.

\begin{example}
TÃ¼pograafiline rusikareegel
tekstirea pikkuse jaoks on:
\begin{quote}
keskmiselt ei tohiks rida
olla pikem kui 66 sÃ¼mbolit.
\end{quote}
See on pÃµhjus, miks \LaTeX i
lehekÃ¼lgedel on vaikimisi nii
laiad Ã¤Ã¤red ja miks ajalehti
trÃ¼kitakse mitmeveeruliselt.
\end{example}

On olemas veel kaks sarnast keskkonda: \ei{quotation} ja \ei{verse}.
Keskkond \ei{quotation} sobib pikemate, mitmelÃµiguliste tsitaatide
jaoks, sest ta lisab iga lÃµigu esimesele reale taande. Keskkond
\ei{verse} sobib luuletuste jaoks, kus olulised on reapiirid.
Ridu murtakse kÃ¤skudega \ci{\bs} ridade lÃµpus ja tÃ¼hja reaga pÃ¤rast iga
salmi.

\begin{example}
Ma tean peast ainult Ã¼hte
eestikeelset luuletust.
See rÃ¤Ã¤gib hanepoegadest.
\begin{flushleft}
\begin{verse}
Lumi tuli maha ja
valgeks lÃ¤ks maa,\\
kaks vÃ¤ikest hanepoega nÃ¼Ã¼d
vÃ¤lja ei saa.\\
Nad istuvad laudas, mis
teha, on talv\\
ja paljajalu kÃ¤ia on
lume peal halb.
\end{verse}
\end{flushleft}
\end{example}

\subsection{SisukokkuvÃµte}

Teaduslikke publikatsioone alustatakse tavaliselt sisukokkuvÃµttega, mis
annab lugejale lÃ¼hikese Ã¼levaate, mida oodata. Selleks on \LaTeX is
olemas keskkond \ei{abstract}. Enamasti kasutatakse keskkonda
\ei{abstract} dokumentides, mille aluseks on artikli dokumendiklass.

\newenvironment{abstract}%
        {\begin{center}\begin{small}\begin{minipage}{0.8\textwidth}}%
        {\end{minipage}\end{small}\end{center}}
\begin{example}
\begin{abstract}
KokkuvÃµttev kokkuvÃµte.
\end{abstract}
\end{example}

\subsection{TÃ¤httÃ¤heline trÃ¼kk}

Tekst, mis asub kÃ¤skude \verb|\begin{|\ei{verbatim}\verb|}| ja
\verb|\end{verbatim}| vahel, trÃ¼kitakse otse, nii nagu oleks ta
sisestatud kirjutusmasinal, koos kÃµigi reavahetuste ja tÃ¼hikutega ning
ilma Ã¼htegi \LaTeX i kÃ¤sku tÃ¤itmata.

LÃµigu sees vÃµib sama tulemuse saada kÃ¤suga
\begin{lscommand}
\ci{verb}\verb|+|\emph{tekst}\verb|+|
\end{lscommand}
\noindent MÃ¤rk \verb|+| on lihtsalt eraldaja. VÃµib kasutada Ã¼kskÃµik
millist mÃ¤rki, vÃ¤lja arvatud tÃ¤hed, \verb|*| ja tÃ¼hik. KÃ¤esolevas
raamatukeses on paljud \LaTeX i nÃ¤ited vormistatud selle kÃ¤su abil.

\begin{example}
KÃ¤sk \verb|\ldots| \ldots

\begin{verbatim}
10 PRINT "TERE HOMMIKUST";
20 GOTO 10
\end{verbatim}
\end{example}

\begin{example}
\begin{verbatim*}
Keskkonna      verbatim
tÃ¤rniga versioon
rÃµhutab    tekstis  tÃ¼hikuid
\end{verbatim*}
\end{example}
\index{keskkond!tÃ¤rniga}\index{tÃ¤rniga keskkond}

Samamoodi vÃµib koos tÃ¤rniga kasutada kÃ¤sku
\ci{verb}:\index{kÃ¤sk!tÃ¤rniga}\index{tÃ¤rniga kÃ¤sk}

\begin{example}
\verb*|nagu   niimoodi :-) |
\end{example}

Keskkond \ei{verbatim} ja kÃ¤sk \verb|\verb| ei vÃµi asuda teiste
kÃ¤skude argumentides.

\subsection{Keskkond \ei{tabular}}
\index{tabelid}

% \newcommand{\mfr}[1]{\framebox{\rule{0pt}{0.7em}\texttt{#1}}}
\newcommand{\mfr}[1]{\texttt{#1}}

Keskkonna \ei{tabular} abil saab vormistada keni tabeleid
valikuliste horisontaal- ja vertikaaljoontega. Veergude laiused valib
\LaTeX{} automaatselt.

KÃ¤su
\begin{lscommand}
\verb|\begin{tabular}[|\emph{pos}\verb|]{|\emph{veerujoondused}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent argument \emph{veerujoondused} mÃ¤Ã¤rab tabeli vormi. Vasakule
joondatud veergu tÃ¤histab \mfr{l}, paremale joondatud veergu \mfr{r} ja
tsentreeritud veergu \mfr{c}; rajastatud ja murtavate ridadega teksti
sisaldavat veergu mÃ¤rgib \mfr{p\{}\emph{laius}\mfr{\}} ning
vertikaaljoont \mfr{|}.

Kui veeru tekst on lehekÃ¼lje jaoks liiga lai, siis \LaTeX{} seda
automaatselt ei murra. Argumendiga \mfr{p\{}\emph{laius}\mfr{\}} saab
defineerida spetsiaalset liiki veeru, milles teksti murtakse nii, nagu
harilikus lÃµigus.

Argument \emph{pos} mÃ¤Ã¤ratleb tabeli vertikaalse asendi Ã¼mbritseva
teksti alusjoone suhtes. TÃ¤hed \mfr{t}, \mfr{b} ja \mfr{c} suunavad
tabelit joonduma vastavalt Ã¼les, alla ja keskele.

Keskkonna \ei{tabular} sees tÃ¤histab \index{&amp;@\texttt{\&amp;}}\texttt{\&amp;}
hÃ¼pet jÃ¤rgmisse veergu, \ci{\bs} uue rea algust ja \ci{hline}
horisontaaljoont. Osalisi jooni saab lisada kÃ¤suga
\ci{cline}\texttt{\{}$i$\texttt{-}$j$\texttt{\}}, kus $i$ ja $j$ on
veergude numbrid, Ã¼le mille joon ulatuma peab.

\begin{example}
\begin{tabular}{|r|l|}
\hline
7C0 &amp; heksadetsimaalne\\
3700 &amp; oktaalne \\ \cline{2-2}
11111000000 &amp; binaarne \\
\hline \hline
1984 &amp; detsimaalne\\
\hline
\end{tabular}
\end{example}

\begin{example}
\begin{tabular}{|p{4.7cm}|}
\hline
Tere tulemast kandilisse lÃµiku!
Loodan sÃ¼damest, et te kÃµik
naudite etendust.\\
\hline
\end{tabular}
\end{example}

Veergude eraldaja vÃµib mÃ¤Ã¤rata konstruktsiooniga
\mfr{@\{...\}}, mis tÃ¼histab senise veergudevahelise ruumi ja asendab
selle looksulgudes oleva materjaliga. Ãœhte selle kÃ¤su kasutusvÃµimalust
tutvustatakse allpool kÃ¼mnendmurdude joondamise probleemi juures. Teine
vÃµimalik rakendus on keelata kÃ¤suga \mfr{@\{\}} Ã¤ra tabelit Ã¼mbritsevad
horisontaaltÃ¼hikud.\index{tÃ¼hik!tabeli Ã¼mber}

\begin{example}
\begin{tabular}{@{} l @{}}
\hline
Ã¼mbritsevaid tÃ¼hikuid pole\\
\hline
\end{tabular}
\end{example}

\begin{example}
\begin{tabular}{l}
\hline
Ã¼mbritsevad tÃ¼hikud
vasakul ja paremal\\
\hline
\end{tabular}
\end{example}

%
% This part by Mike Ressler
%

\index{kÃ¼mnendmurdude joondamine} Kuna pole olemas sisseehitatud
vÃµimalust joondada arvude veerge kÃ¼mnendkoma jÃ¤rgi,\footnote{Kui
sÃ¼steemis on installitud paketikomplekt Tools, siis tasub vaadata
paketti \pai{dcolumn}.} siis vÃµime sellest piirangust "`mÃ¶Ã¶da hiilida"'
nii, et vormistame arvud kahes veerus: paremalt rajastatud tÃ¤isosa ning
vasakult rajastatud murdosa. Reas \verb|\begin{tabular}| asendab
spetsifikaator \verb|@{,}| tavalise veergudevahelise ruumi mÃ¤rgiga
, jÃ¤ttes sedasi mulje Ã¼hest kÃ¼mnendkoma jÃ¤rgi joondatud veerust.
Mitte unustada asendada arvudes kÃ¼mnendkoma veergude eraldajaga
\verb|&amp;|\,! Veerusildi saab arvude "`veeru"' kohale panna kÃ¤suga
\ci{multicolumn}.

\begin{example}
\begin{tabular}{c r @{,} l}
Piiavaldis          &amp;
\multicolumn{2}{c}{VÃ¤Ã¤rtus} \\
\hline
$\pi$               &amp; 3&amp;1416  \\
$\pi^{\pi}$         &amp; 36&amp;46   \\
$(\pi^{\pi})^{\pi}$ &amp; 80662&amp;7 \\
\end{tabular}
\end{example}

\begin{example}
\begin{tabular}{|c|c|}
\hline
\multicolumn{2}{|c|}{Trips} \\
\hline
Traps &amp; Trull! \\
\hline
\end{tabular}
\end{example}

Keskkonnas \ei{tabular} vormistatud materjal jÃ¤Ã¤b alati kokku Ã¼hele
lehekÃ¼ljele. Kui on vaja trÃ¼kkida pikki tabeleid, siis saab seda teha
paketiga \pai{longtable}.

MÃµnikord tunduvad \LaTeX i standardtabelid veidi liiga kokkusurutud.
Hingamisruumi juurdeandmiseks tuleks muuta parameetrite
\ci{arraystretch} ja \ci{tabcolsep} vÃ¤Ã¤rtused suuremaks.

\begin{example}
\begin{tabular}{|l|}
\hline
Need read\\\hline
on tihedalt\\\hline
\end{tabular}

{\renewcommand{\arraystretch}{1.5}
\renewcommand{\tabcolsep}{0.2cm}
\begin{tabular}{|l|}
\hline
natuke avaram\\\hline
tabeli kujundus\\\hline
\end{tabular}}
\end{example}

Kui on tarvis suurendada tabelis ainult Ã¼he rea kÃµrgust, vÃµib sobivasse
kohta lisada nÃ¤htamatu vertikaalkasti\footnote{Professionaalses
ladumises on selle nimi \index{strut@\textit{strut}}\emph{strut}.}. Selle triki saab
realiseerida kÃ¤suga \ci{rule}, vÃµttes laiuseks nulli.

\begin{example}
\begin{tabular}{|c|}
\hline
\rule{1pt}{4ex}Props \ldots\\
\hline
\rule{0pt}{4ex}Tugi\\
\hline
\end{tabular}
\end{example}

Selles nÃ¤ites on \texttt{pt} ja \texttt{ex} \TeX i Ã¼hikud, mille kohta
leiab rohkem infot tabelist \ref{units} lehekÃ¼ljel \pageref{units}.

Paketis \pai{booktabs} on saadaval mÃµningad lisakÃ¤sud, mis
tabelikeskkonda laiendavad. Need muudavad professionaalse
vÃ¤ljanÃ¤gemisega korrektsete vahedega tabelite loomise mÃ¤rksa lihtsamaks.

\section{Ujuvad elemendid}

TÃ¤napÃ¤eval sisaldab enamik publikatsioone palju jooniseid ja tabeleid.
Need elemendid nÃµuavad erikohtlemist, sest neid ei saa murda Ã¼le
lehekÃ¼ljepiiride. Ãœks meetod oleks alustada iga kord, kui joonis vÃµi
tabel lehekÃ¼ljele ei mahu, uut lehekÃ¼lge. Selline lÃ¤henemine jÃ¤tab aga
lehekÃ¼ljed osaliselt tÃ¼hjaks, mis nÃ¤eb inetu vÃ¤lja.

Probleemi lahendus on lasta iga joonis vÃµi tabel, mis jooksvale
lehekÃ¼ljele ei mahu, "`ujuma"' hilisemale lehekÃ¼ljele, tÃ¤ites jooksva
lehekÃ¼lje selle asemel pÃµhitekstiga. \LaTeX is on
\index{ujuvelemendid}ujuvate elementide loomiseks kaks keskkonda, Ã¼ks
tabelite ja teine jooniste jaoks. Et neist kahest keskkonnast tÃ¤it kasu
saada, on oluline Ã¼ldjoontes mÃµista, kuidas \LaTeX{} ujuvat materjali
sisemiselt kÃ¤sitleb. Vastasel korral vÃµivad ujuvelemendid muutuda
suureks frustratsiooni allikaks, sest \LaTeX{} ei pane neid kunagi
sinna, kus autor neid nÃ¤ha soovib.\index{tabelid}\index{joonised}

Vaatleme esmalt kÃ¤ske, mida \LaTeX{} ujuvelementide jaoks pakub.
Igasugust materjali, mis asub keskkonnas \ei{figure} vÃµi \ei{table},
kÃ¤sitletakse ujuva materjalina. MÃµlemal ujuval keskkonnal on valikuline
argument
\begin{lscommand}
\verb|\begin{figure}[|\emph{paigutuse spetsifikaator}\verb|]| vÃµi
\verb|\begin{table}[|\ldots\verb|]|
\end{lscommand}
\noindent nimega \emph{paigutuse spetsifikaator}, mille kaudu
antakse \LaTeX ile teada asukohad, kuhu ujuvelementi on lubatud
teisaldada. Paigutuse spetsifikaator konstrueeritakse \emph{ujuvelemendi
paigutusÃµiguste} jÃ¤rjendina, vt tabelit~\ref{tab:permiss}.

\begin{table}[tbp]
\caption{Ujuvelemendi paigutusÃµigused}\label{tab:permiss}
\noindent \begin{minipage}{\textwidth}
\medskip
\begin{center}
\begin{tabular}{@{}cp{8cm}@{}}
Spets.&amp;Ã•igus paigutada ujuvelementi \ldots\\
\hline
\rule{0pt}{1.05em}\texttt{h} &amp; \emph{Siia}, samale kohale tekstis, kus
ta esineb. See sobib enamasti vÃ¤iksemate elementide puhul.\\[0.3ex]
\texttt{t} &amp; LehekÃ¼lje \emph{Ã¼laÃ¤Ã¤rde}.\\[0.3ex]
\texttt{b} &amp; LehekÃ¼lje \emph{alaÃ¤Ã¤rde}.\\[0.3ex]
\texttt{p} &amp; Eraldi \emph{lehekÃ¼ljele}, mis koosneb ainult
ujuv\-ele\-men\-ti\-dest.\\[0.3ex]
\texttt{!} &amp; Arvestamata enamikku sisemisi parameetreid\footnote{Nagu
nÃ¤iteks Ã¼hel lehekÃ¼ljel lubatud ujuvelementide maksimaalarv.}, mis
vÃµivad muidu selle elemendi paigutamise vÃ¤listada.
\end{tabular}
\end{center}
\end{minipage}
\end{table}

NÃ¤iteks vÃµib tabelit alustada jÃ¤rgmise reaga
\begin{code}
\verb|\begin{table}[!hbp]|
\end{code}
\noindent \index{paigutuse spetsifikaator}Paigutuse spetsifikaator \verb|[!hbp]| lubab \LaTeX il
paigutada tabeli otse siia (\texttt{h}) vÃµi mÃµne lehekÃ¼lje alaÃ¤Ã¤rde
(\texttt{b}) vÃµi eraldi ujuvelementide lehekÃ¼ljele (\texttt{p}), ja
kÃµike seda ka juhul, kui tulemus ei paista vÃ¤lja vÃ¤ga hea (\texttt{!}).
Kui paigutuse spetsifikaator on mÃ¤Ã¤ramata, siis vÃµetakse
standardklassides selleks \verb|[tbp]|.

\LaTeX{} paigutab iga ujuvelemendi, mida ta kohtab, vastavalt autori
mÃ¤Ã¤ratud paigutuse spetsifikaatorile. Kui elementi ei saa paigutada
jooksvale lehekÃ¼ljele, siis lisatakse ta kas \emph{jooniste} jÃ¤rjekorda
vÃµi \emph{tabelite} jÃ¤rjekorda.\footnote{Need on FIFO-jÃ¤rjekorrad
(esimesena sisse, esimesena vÃ¤lja)!} Kui algab uus lehekÃ¼lg, siis
kontrollib \LaTeX{} kÃµigepealt, kas on vÃµimalik luua jÃ¤rjekorras
olevatest elementidest omaette ujuvelementide lehekÃ¼lg. Kui see pole
vÃµimalik, siis vaadeldakse kummagi jÃ¤rjekorra esimest elementi nii, nagu
oleks see just tekstis esinenud: \LaTeX{} pÃ¼Ã¼ab teda uuesti paigutada
vastavalt elemendi paigutuse spetsifikaatorile (vÃ¤lja arvatud
\texttt{h}, mis pole enam vÃµimalik). KÃµik uued tekstis ettetulevad
ujuvelemendid lisatakse vastavatesse jÃ¤rjekordadesse. \LaTeX{} sÃ¤ilitab
rangelt kumbagi tÃ¼Ã¼pi ujuvelementide esialgse jÃ¤rjestuse. SeepÃ¤rast
lÃ¼kkab joonis, mida pole vÃµimalik Ã¤ra paigutada, kÃµik edasised joonised
dokumendi lÃµppu. Niisiis:

\begin{quote}
Kui \LaTeX{} ei paiguta ujuvelemente soovitud viisil, siis on sageli
pÃµhjuseks Ã¼ks ujuvelement, mis on ummistanud emma-kumma ujuvelementide
jÃ¤rjekorra.
\end{quote}

Kuigi \LaTeX ile on vÃµimalik ette anda Ã¼ksainus paigutuse
spetsifikaator, pÃµhjustab see mÃµnikord probleeme. Kui ujuvelement
sellesse kohta ei mahu, jÃ¤Ã¤b ta jÃ¤rjekorda kinni ja hakkab jÃ¤rgmisi
elemente blokeerima. Sealhulgas ei tohiks mitte kunagi kasutada Ã¼ksinda
spetsifikaatorit \verb|h| -- see on nii halb, et \LaTeX i hilisemad
versioonid vÃµtavad selle asemele automaatselt \verb|ht|.

Olles nÃ¼Ã¼d Ã¤ra selgitanud keerulise osa, on veel mÃµned asjad, mida tasub
keskkondade \ei{table} ja \ei{figure} puhul mainida. Ujuvelemendi
pealkiri mÃ¤Ã¤ratakse kÃ¤suga

\begin{lscommand}
\ci{caption}\verb|{|\emph{pealkirja tekst}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent \LaTeX{} lisab jooksva numbri koos sÃµnaga "`Joonis"' vÃµi
"`Tabel"'.

KÃ¤sud
\begin{lscommand}
\ci{listoffigures} ja \ci{listoftables}
\end{lscommand}
\noindent tegutsevad sarnaselt kÃ¤suga \verb|\tableofcontents|, trÃ¼kkides
vastavalt jooniste ja tabelite loetelu. Neisse lÃ¤hevad pealkirjad terves
mahus, nii et kui pealkirjad kipuvad olema pikad, tuleks moodustada
neist loetelude jaoks lÃ¼hemad versioonid. LÃ¼hiversioon lisatakse kÃ¤su
\verb|\caption| jÃ¤rele nurksulgudesse.
\begin{code}
\verb|\caption[LÃ¼hi]{PPPPPiiiiiikkkkkkkkkk}|
\end{code}

KÃ¤skudega \ci{label} ja \ci{ref} saab luua tekstis ujuvelemendile viite.
Seejuures tuleb kÃ¤sk \ci{label} panna kÃ¤su \ci{caption} \emph{jÃ¤rele},
sest viidata on vaja pealkirja numbrile.

JÃ¤rgmine nÃ¤ide joonistab ruudu ja lisab selle dokumenti. Niimoodi saab
reserveerida ruumi jooniste jaoks, mis paigutatakse lÃµppdokumenti
hiljem.

\begin{code}
\begin{verbatim}
Joonis~\ref{valge} on nÃ¤ide pop-kunstist.
\begin{figure}[!hbtp]
\makebox[\textwidth]{\framebox[5cm]{\rule{0pt}{5cm}}}
\caption{Viis korda viis sentimeetrit\label{valge}}
\end{figure}
\end{verbatim}
\end{code}

\noindent Selles nÃ¤ites pÃ¼Ã¼ab \LaTeX{} \emph{tÃµesti
kÃµvasti}~(\texttt{!}) panna joonist otse
\emph{siia}~(\texttt{h}).\footnote{Eeldades, et jooniste jÃ¤rjekord on
tÃ¼hi.} Kui see pole vÃµimalik, pÃ¼Ã¼ab ta panna joonist lehekÃ¼lje
\emph{alaÃ¤Ã¤rde}~(\texttt{b}). Kui joonist ei Ãµnnestu panna jooksvale
lehekÃ¼ljele, siis vaatab \LaTeX, kas on vÃµimalik luua eraldi
ujuvelementide lehekÃ¼lg, mis sisaldaks seda joonist ja vÃµib-olla
mÃµningaid tabeleid tabelite jÃ¤rjekorrast. Kui ujuvelementide lehekÃ¼lje
jaoks ei ole piisavalt materjali, alustab \LaTeX{} uut lehekÃ¼lge ja
kÃ¤sitleb uuesti joonist nii, nagu see oleks just tekstis ette tulnud.

MÃµnes olukorras vÃµib olla vaja anda kÃ¤sk

\begin{lscommand}
\ci{clearpage} vÃµi isegi \ci{cleardoublepage}
\end{lscommand}
\noindent See kÃ¤sib \LaTeX il paigutada kohe Ã¤ra kÃµik jÃ¤rjekordadesse
kogunenud ujuv"-elemendid ja seejÃ¤rel alustada uut lehekÃ¼lge. KÃ¤sk
\ci{cleardoublepage} lÃ¤heb isegi uuele
paremlehekÃ¼ljele.\enlargethispage{\baselineskip}

Hiljem Ãµpetatakse kÃ¤esolevas sissejuhatuses, kuidas lisada dokumenti \PSi
i jooniseid.

\section{Habraste kÃ¤skude kaitsmine}

KÃ¤skude nagu \ci{caption} ja \ci{section} argumentides antud tekst vÃµib
esineda dokumendis mitmes kohas (nt nii sisukorras kui ka dokumendi
pÃµhitekstis). MÃµned kÃ¤sud lakkavad tÃ¶Ã¶tamast, kui nad panna
jaotisekÃ¤skude \ci{section} taoliste kÃ¤skude argumentidesse, ja
dokumenti kompileerida ei Ãµnnestu. Sellised kÃ¤ske nimetatakse
\index{haprad kÃ¤sud}habrasteks kÃ¤skudeks -- niisugused on nÃ¤iteks
\ci{footnote} ja \ci{phantom}. Haprad kÃ¤sud vajavad kaitsmist (kas seda
ei vaja me kÃµik?). Kaitsmiseks tuleks nende ette lisada kÃ¤sk
\ci{protect}. Selliselt tÃ¶Ã¶tavad need kÃ¤sud Ãµigesti isegi siis, kui nad
esinevad liikuvates argumentides.

KÃ¤sk \ci{protect} mÃµjutab ainult jÃ¤rgmist kÃ¤sku ja isegi mitte selle
argumente. Liigne \ci{protect} enamikul juhtudel probleeme ei tekita.

\begin{code}
\verb|\section{Ma olen hooliv|\\
\verb|      \protect\footnote{ja kaitsen oma allmÃ¤rkusi}}|
\end{code}

% Local Variables:
% TeX-master: "lshort2e"
% mode: latex
% mode: flyspell
% End:

</pre></body></html>